161 
i 
I trent den 1. November og fdrst den 1. April udfolde Knopperne 
: sig.*) 
1 Viinstokken bevarer derimod ikke Charakteren af en periodisk 
I Plante, naar den flyttes til Iroperne, thi her kan den (naar ikke 
J Mangel paa Fugtighed forhindrer det) til enhver Tid af Aaret 
, uden Hensyn til, om det er Januar eller Juli Maaned udfolde 
sine Blade, blomstre og sætte Frugt. Viinstokken synes i denne 
Henseende at henhore til et Mindretal af Træer; thi Størstedelen 
af disse, selv de tropiske, synes at være tidsbundne, og, naar 
■: de dyrkes i Drivhuse, blomstre de sædvanlig der paa samme Tid 
som i deres Hjem. De nyhollandske Acacier blomstre derfor 
1 . hos os mod Slutningen af Vinteren, og det er at formode, at de fleste 
u Træer fra den sydlige Halvkugle hos os vilde blomstre om Vin- 
t- 
teren. Af de urteagtige Planter ere derimod mange uafhængige 
*iaf Aarstiderne, og dette gjælder navnlig om de eenaarige, saa- 
'Hedes vore Kornsorter, som kunne saaes og hostes paa enhver Tid 
jaf Aaret, naar den fornødne Temperatur er tilstede. Af uperiodiske 
Træer kjender jeg foruden Viinstokken endnu kun Rosen; thi 
'del er bekjendt, at man kan pode Roser til enhver Tid at 
fAaret, naar kun Saftlobel er standset o: Planten er i Dvale, men 
"dette kan skee paa enhver Tid af Aaret; baade ved Kulde og 
Varme kan Rosenstokken bringes til at tabe sine Blade, og, naar 
Temperaturen tilsteder det, efter at have hvilet nogen Tid at 
skyde paany. 
^ Blomstringen. 
De Blomster som danne Nizzas Vinterflora henhdre deels 
I til Efter aar s floraen^ deels til For aars flor aen ^ deels ere de saå- 
! danne, som kunne blomstre hele Aaret. Hvad de fdrste angaaer, 
I da er det en bekjendt Sag, at, naar blomstrende Planter ikke 
Indsættes for en hoiere Temperatur, da kan Blomstringen for- 
I- 
p 
i *) Botanische Zeitung. 1853. Side 210. 
I *^) Hertil henhore Planterne med „vegetatio continua”, see S. 168. 
11 
I 
