162 
/ 
' længes, selv om Temperaturen falder noget, naar dette kun ikke 
skeer i den* Grad, at Blomstens Dele angribes af Frosten; deraf 
kunne vi forklare den Kjendsgjerning, at de Planter, som hos os 
blomstre efter Midten af Sommeren, vedblive at blomstre flere 
Maaneder, hvorimod Vaarblomsterne af den stigende Temperatur 
bringes til at afblomstre meget hurtig, saa at deres Blomstrings¬ 
tid under almindelige Forhold knap varer en Maaned. De Planter, 
som derimod blomstre o'm Efteraaret, som t. Ex. Fldielsblomsterne 
i vore Haver, kunne vedblive at blomstre hele Efteraaret, 
lige indtil at Vinterkulden dræber dem. Overeensstemmende 
hermed er det, at ikke faa Efteraarsblomster ved Nizza, trods 
den synkende Temperatur, fortsætte deres Blomstring langt ind 
i Vinteren. Et godt Exempel herpaa er Cneorum tricoccon. 
Denne lille Busk, der pryder Kalkklipperne ovenfor Villa Franca, 
angives at blomstre i September af Montolivo ^■), men i/hele 
Vinteren lige til ind i Marts Maaned har jeg iagttaget den 
blomstrende. Hertil henhorer sandsynligviis ogsaa Alyssum ma¬ 
ritim um, Centranthus ruber, Reseda Phyteuma; af disse er Al. 
maritimum især almindelig, idet man hele Vinteren kan træffe 
den saa godt som i enhver Olivenskov. Efter Germain de Saint- 
Pierre har jeg henfdrt denne Plante til Efteraarsfloraen, men det 
er nok muligt, at den henhdrer til den Klasse af Planter, som 
ikke er tidsbunden, men kan blomstre hele Aaret; thi Monto- 
livo angiver dens Blomstringstid til Mai Maaned, og Godron siger 
at den blomstrer fra Mai til August. Til Efteraarsfloraen hen¬ 
hdrer Størsteparten af de Ziirbuskc, som ved Vintertid pryde 
Nizzas Haver, saaledcs Nicotiana glauca, Abulium striatum. 
Det er en almindelig Paastand, at Nizza ikke har nogen 
Vinter, at Efteraaret afldses af Foraaret; dette er, hvad Planteriget 
angaaer, saavidt sandt, som Foraarsvegetalionen allerede aaben- 
barer sig i Januar, alligevel kan man ikke nægte, at ogsaa her 
=0 Roubaudi. Nicc et ses environs. 1843. 
