1 
175 
nævnte Værk ikke findes her i Byen, kan jeg imidlertid Intet 
nærmere oplyse om dette Forhold. 
Endnu mere constant et Opholdssted er Mundhulen af en 
bestemt Fiskeart for Olencira prægustator (Latrobe). Om dette 
Krebsdyr har La t robe i 5te Bind af „Transactions of the ame- 
rican philosophical Society held at Philadelphia” (1802) givet 
i meget interessante Oplysninger. Han kalder den Oniscus præ¬ 
gustator og afbilder den siddende i Mundhulen af „the bay ale- 
vvife” eller „oldwife” {Clupea [nu Alosa^ tyrannus) ^ holdende sig 
fast i Mundhulens Loft ved sine 14 Been og vendende Ryggen nedad. 
Det lykkedes aldrig La tr o b e at tage den los uden at beskadige 
enten den eller Fisken, men var han saa heldig at faae den ud i 
uskadt Stand, kravlede den strax tilbage og indtog sin forrige 
Plads. Hvor stadigt denne 2'Mange Isopod forekommer hos hin 
Stamsildeart, fremgaaer deraf, at paa den Aarstid (fra Marts til 
^ Mai), da den omtalte Fisk i store Skarer stiger op ad York- 
Floden i Virginien, har enhver af disse „alewifes” sin „Lus" i 
i Munden; ja Fiskerne antage endog, siger La trobe, „at den er 
I nddvendig for Fiskens Liv; thi naar den tages af, doer Fisken, 
i selv om den strax kastes i Vandet igjen." Rigtignok kan dette 
; Faktum, som Say ogsaa bemærker, forklares ganske naturligt 
I derved, at Fisken, som mange af dens Nærbeslægtede, aldeles 
I ikke kan taale at tages op af Vandet, men det fortjener dog at 
I anfores, fordi det viser, hvor constant dette Snyltedyrs Forekomst 
i 
I maa være; ellers vilde Fiskerne neppe kunne falde paa at danne 
sig den anforte Theori. En kyndig Mand, der ofte morede sig 
med at fiske i hin Flod, forsikkrede La trobe, at i dO Aar 
I havde han aldrig seet noget Exemplar af den nævnte Fisk un- 
i der Opstigningen og fra Mai til Juni uden hin Snyltegjæst; der- 
I 
imod erindrede han ikke at have seet den paa Fiske, der bleve 
I fangede leilighedsvis i Juli og August.*) Say tilfoier (1. c. p. 
1 *) Formodenlig kan Snyltekrelisen ikke taale det ferske Vand. Oirsaa om 
Laxen hedder det, at den ved Opgangen er besat med Caligus salmonis^ 
1 
\ 
