182 
paa Alsnæs ved Lerchenborg betydeligt. Han sluttede ined at med¬ 
dele nogle Iagttagelser over Tomicinernes Indforing i vore Naale- 
skove. 
den 28de Mai forelagde Hr. Cand. theol. Jensen nogle Mosarter, som han havde 
samlet paa en Reise i Norge fSee disse :>leddelelser S. 55). 
Hvorpaa Professor Reinhardt forelagde en nye Mallefisk fra 
Brasilien (^Stegophilus insidiosus') og meddelte nogle Bemærkninger 
om dens særegne Levemaade (See Meddelelserne S. 79). 
den 12te November meddelte Professor Steenslrup paa Hr. Cand. polyt. 
Rostnips Vegne det interessante Fund af Frugterne af Uornnodden 
(^Trapa natans') i en lollandsk Torvemose (see Meddel. S. 121) 
og knyttede dertil nogle korte Bemærkninger om, hvilke Aarsager 
man kunde formode at have bidraget til denne Plantes stadige Af¬ 
tagen i Nordeuropa og totale Forsvinden fra hele Lande (Bæveren; 
Anvendelse af Nbdden til Menneskeføde i de ældste Tider; Garn¬ 
fiskeriet i Soerne i disse og i Middelalderen). 
Derefter gav Hr. Dr. phil. Liitken nogle Oplysninger om de 
nordiske Æga-Arler (See Meddel. S. 65), og 
. Professor Reinhardt foreviste en mærkværdig Fuglerede fra 
Caplandet, som Fru Raffard havde skjænket til det Kongel. natur¬ 
historiske Museum, og som utvivlsomt tilhorte den capske Pung- 
meise (Paroides capensis'). ' 
den 26de November foredrog Hr. Cand. theol. Vaupell Slutningen af sine 
Iagttagelser om Nizzas Vinterflora (See Meddel. S. 129). 
I den ved Foredraget foranledigede Discussion yttrede Prof. 
Steenstrup, at slige Sammenstillinger vistnok kunde have Betydning 
for Videnskaben, men at denne væsenlig vilde beroe paa den 
Noiagtighed og Eensartethed, hvormed de sammenstillede Iagt¬ 
tagelser vare gjorte i de Egne, der skulde sammenlignes, den 
Omfang eller Udstrækning hvori de kunde bringes tilveie, og den 
Omhu hvormed Sammenstillingen skete; ham forekom det, at flere 
Punkter i det Foredragne vare noget svage; navnlig vilde han som 
Exempel fremhæve, at den store Forskjel i Varigheden al Blom¬ 
stringen hos samme Art i Nizza og hos os ikke turde særlig stotte 
sig paa Plantearter, hvis Identitet her og der var underkastet saa- 
megen Tvivl, som den paaberaabte Ficaria (cfr. S. 166) og endnu 
mindre paa Plantearter, hvis Blomstring var bleven saa aldeles 
ufuldstændig iagttaget som Martsviolens \ thi der var hverken^ paa 
den ene Side, lagt Mærke til, at denne Plante hos os (ligesom 
Oxalis acetosella) stadig har en dobbelt Blomstring, lorst med de 
bekjendte store Blomster igjennem en hel Maaned, derefter med 
smaae uanseelige (clandestine) Blomster igjennem flere Maaneder 
og indtil langt ud paa Eftersommeren, og at den igjennem hele 
dette lange Tidsrum sætter rigelig Frugt, ikke heller var det, paa 
den anden Side, bleven bemærket, om der den 3 Maaneder varende 
Blomstring havde Frugtsætning ifblge med sig eller om den blev 
efterfulgt af en clandestin, fruglsættende Blomstring. 
