161 
uholdbar. Begrebet «Trichom»> maa derfor defineres paa en 
anden Maade end hidtil. 
I. fflenyanthes trifoliata (Xyl. I). 
Enhver Botaniker har set den «fryndsede*> Krone hos denne 
Plante; men Ingen har, det jeg ved, nærmere undersogt disse 
«Fryndsers» eller «Skæghaars» Stilling, Oprindelse og Bygning; 
alle have antaget dem for Trichomer, og saadanne har man i 
Regelen skjænket mindre Opmærksomhed , end de fortjene. Det 
Efterfolgende vil tjene til at lære os dem bedre at kjende. 
«Skæghaarenes» Stilling og Fremkomst. De ere 
normalt ordnede i regelmæssige Længderækker og anlægges 
indenfor hver Længderække i nedstigende Folge (folgende den 
e 
interkalære Væxt?), saaledes at vi mod Kronbladenes Grund 
træffe stedse yngre Skæghaar. De overste i den midterste Række, 
som beklæder Kronbladenes Midtlinie, ere de ældste af dem 
alle. Haarene i hver enkelt Række staa oftest regelmæssigt ud 
for Mellemrummene mellem dem i de to Naborækker. Ud 
mod Kronbladenes Rande bliver den regelmæssige Stilling dog i 
Regelen mere eller mindre forstyrret, og ogsaa i de midterste 
Cellerækker kunne Uordner optræde. 
Skæghaarenes histologiskeUdvikling. Fig. 1, Xyl. I, 
viser et Parti af et radialt Længdesnit gjennem et Kronblad, hvor 
tre Haar ere anlagte; det overste er det ældste, det nederste det 
yngste. Dette viser os den allerforste Begyndelse til et Haar i 
Form af en tangential Celledeling (a) i det forste under Overhuden 
folgende Cellelag. I det mellemste Haar er Celledelingernes 
Antal taget til; den yderste Dotrecelle af den forst delte Celle 
har her delt sig ved en radial Væg*), og den overste af de 
derved opstaaede Dotreceller ved en tangential Væg*). Ligeledes 
*) En Delingsvæg, som ligger i Snittets Plan, kunde jo rigtignok ogsaa 
være optraadt! 
