163 
hvorpaa Celledelingerne folge efter hverandre, og til en indre 
enkelt Initialcelle er der intet Spor*). 
Sammenholdes saadanne vandrette og lodrette Længdesnit 
gjennem unge Haar, kommer man til den Erkjendelse, at de 
ere dannede af nogle faa sidestillede Længderækker af Celler, 
sjeldent mere end tre til fire, og Tversnit af Haar, som 
Fig. 2 og 3, bekræfte dette**). Derved er Haaret grundlagt, og 
det vokser fremdeles fortrinsvis eller alene ved i Forhold til Haarets 
Længdeaxe horizontale Celledelinger i hver af disse Rækker; disse 
danne ligesom selvstændige Stabler af Celler, der vokse ved at 
nye Celler fojes til i hver Stabel, fortrinsvis, hvis ikke udeluk¬ 
kende, i de overste Celler. Ved Haarets Basis optræde ogsaa 
Længdedelinger af Cellerne, men de ere dog faa. 
Ingensinde har jeg bemærket Spor til, at Epidermiscellerne 
dele sig ved andet end radiale Vægge, skjondt jeg har undersogt 
talrige Haar i alle de forste Udviklingstrin. 
Om den morfologiske Værdi af disse Dannelser kan der vel 
ingen Tvivl være; deres Plads og Stillingsforhold paa Kron¬ 
bladenes Flade, deres Bygning (de mangle ganske Spor til Kar¬ 
bundter), deres sene Fremkomst anbringer dem blandt Trichomerne, 
og med Hensyn til deres Oprindelse fra forste Periblemlag 
og deres Voksemande stemme de ganske med f. Ex. Tornen 
hos Rosa 6owrbon***). 
II. Gunnera scabra. 
De omtrent 5 Mm. lange, blode Pigge eller Vorter paa 
Bladstilken og Bladribberne bestaa som voksne af et ensformigt 
Parenchym af usædvanlig store, kuglerunde eller ellipsoidiske, 
*) Det kunde synes, at der var en saadan i Fig. 6; men paa min Ori¬ 
ginalfigur er det langt tydeligere end her, at der er to Cellestabler ad¬ 
skilte ved en lodret, svagt zigzagboiet, Skillevæg. 
**) Selv lige under Epidermis ses Billeder som Fig. 2: en indre «Topcelle* 
er altsaa en Umulighed. 
***) Rauter, «Zur Entwickelungsgeschichte einiger Trichomen» Wien, 1871. 
S. 38; cfr. navnlig Fig. 13 og 16—21, Tab. IX. 
