178 
ligt, som det endnu er her. — Omstaaende Xyl, V forestiller et 
Længdesnit gjennem en udvokset Kirtel; Skillevæggene mellem de 
indre spiralforende Celler vare ikke ret tydelige, og enkelte Vægge i 
den secernerende Kappe har jeg heller ikke kunnet se saa tydeligt 
som onskeligt. Det vil ved Hjælp af de tilfojede Bogstaver blive 
klart, at der har fundet en betydelig Strækning i Længden Sted 
i Kirtelens nedre Halvdel, en langt mindre i den ovre. — 
Vi komme nu til Sporgsmaalet om Kirtelhaarenes morfolo¬ 
giske Værd; ere de Bladflige eller ere de Trichomer? De ere i 
% 
Tidens Lob bievne ansete baade for det ene og det andet, men 
dog vel almindeligst for Trichomer. Meyen stiller dem sammen 
med Rubus - og Rosen- Kirtlerne, foruden med Kirtlerne hos 
i 1 , f * 
Nepenthes og Cassicr, han vil vel allsaa nærmest regne dem til 
Trichomer («Pflanzenphysiologie», II, S. 478). 
S c ble id en sætter dem uden Betænkning blandt Haarene til 
Trods tor deres Spiralkar («Grundziige d. wissensch. Botanik«, 4de 
Opl., p. 202). 
Gronland anser dem for Bladflige (1. c. p. 398), hvorimod 
Trécul (I. c.) i sin samtidig publicerede Afhandling regner dem 
til Trichomerne. Ligesaa Caspary (1. c.) og Weiss. 
Schacht skiller dem atter ud fra Haarene for nærmest at 
gjore dem til Bladflige*). Det samme gjor fremdeles f. Ex. 
J. A. Schmidt, i alt Fald mener han, at de ikke ere at be¬ 
tragte som «eigentliche Oberhautbildungen», fordi de indeholde 
Kar. Endelig slutter ogsaa Nitschke sig til den samme An¬ 
skuelse, skjondt, som det synes, efter en Del Tvivl, fordi han 
ikke kan nægte, at der er mange Grunde, som tale for, at de 
maa betragtes som Haar. Tilsidst slutter han : «Wenn ich 
mich fur die andere Auffassung erklare, so geschieht dies, weil 
ich glaube, dass sie allein der Natur entspriehl. Es giebt in der 
That keine andere als willkiirliche Grenze zwischen Haaren, mag 
*) Anatomie u. Physiologie d. Gewåchse, I, p. 280. 
