187 
Naar jeg desuagtet bcrorer dette Emne her, da er Grunden 
hertil dels den, at der er en let og naturlig Tankeovergang fra 
Krogorganerne hos Agrimonia til Pappushaarene hos Kurvblom¬ 
sterne, dels den, at der for nogle ganske faa Uger siden er 
udgivet en Afhandling om dette Emne i den danske Literatur: 
Sams de Lund: «Bægeret hos kurvblomsterne, et histologisk 
forsog paa at hævde udviklingens enhed i planteriget« (Botan. 
Tidsskr. II. 2 Bd.), en Afhandling, der, hvad del nævnte «Forsog« 
angaar, vil vise sig — det tor jeg med Sikkerhed sige — at 
være aldeles forfejlet, og som med Hensyn til Forfatterens Dom 
om Fnokkens morfologiske Værdi næppe heller bringer nogen 
rigtig Opfattelse; i alt Fald kan Forfatterens Dom ikke være saa 
uimodsigelig afgjorende, som han selv antager og fremstiller den. 
Jeg skal derfor her tillade mig nogle Bemærkninger med 
Hensyn til Kurvblomsternes Bæger, uden at jeg ellers — i alt 
Fald for Tiden — onsker at indlade mig nærmere paa Forfatterens 
Theorier om Udviklingens Enhed i Planteriget. 
Kurvblomstens Anlæggelse. S. 9 berorer Cand. L u n d 
delte Sporgsmaal for Marktidselens Vedkommende. Jeg har ikke 
undersøgt denne Plante, men hvad jeg har iagttaget andensteds*) 
stemmer ikke med hans Angivelser. Jeg skal nu her forst be¬ 
mærke, at Celledelingerne i den periferiske Vækstkant, der danner 
Perigoniet, hos de af mig undersøgte Compositeer aldeles ikke 
foregaa saa uregelmæssigt, som Forf. synes at finde (S. 9 og 10), 
og at der heller ingen strængt taget horizontale Rækker dannes, 
saaledes som han angiver. En ung Compositéblomst i Længde¬ 
snit har jeg afbildet 1. c. Tab. I, Fig. 19 og det Halve af en 
anden Tab. II, Fig. il; de kunne tjene som Typer for, hvor¬ 
ledes jeg har fundet de unge Compositéblomster. Jeg har paa det 
antorte Sted fremhævet, at den unge skaalformede Rand har den 
*) Cfr. Warming: «Forgreningsforhold hos Fanerogamerne» i Vid. Selsk 
Skrifter, V. R , 10 Bd., I, 1872. Jeg har undersogt Doronicum, Anthemis, 
Senecio. 
