189 
Stykke til Vejrs, naar der ved Skaalens Grund, allsaa fjernet fra 
Vækstringen, optræder nye Celledelinger i forste (og andet) Peri- 
blemlag. 
Jeg maa lægge en særlig Vægt paa disse Celledelinger, thi 
i dem ser jeg de sidste svage Spor til Bægerdannelsen hos Nu¬ 
tidens Compositeer, og hin Valk er altsaa disses Bæger. Hos- 
staaende Xyl. IX viser i Fig. 1 et Parti af et Længdesnit gjennem- 
en ung Blomst af Senecio vulgaris og viser os netop nogle faa 
tangentiale Celledelinger i forste Periblemlag. Om Cirsium arvense 
skulde forholde sig væsenlig forskjellig herfra, vilde det være 
interessant at faae at vide. Hr. Lund bor oplyse dennes Vækst¬ 
rings Bygning ved naturtro anatomiske Tegninger, og levere Beviset 
for dens basipetale Vækst, hvad han aldeles ikke har gjort. 
Saa meget med Hensyn til, hvad jeg maa anse for ((Bægeret«. 
Vi komme dernæst til 
Fnokken. Angaaende Fnokkens morfologiske Værd udtaler 
Forf. sig med en mærkværdig Sikkerhed. Nogle Botanikere 
drage dens Bladnatur i Tvivl; at en saadan Tvivl er uden Grund, 
vil fremgaa af Undersøgelsen, begynder han med, og saa ender 
han (S. 116), efter i en Anmærkning at have fejet nogle ((for¬ 
ældede« Grunde mod Bladnaturen af Vejen, med «at slaa 
den Sætning fast«, at Fnokken hos Kurvblomsterne er et virkeligt 
Bæger, og S. 112 at erklære: «De oplysninger, der herved ere 
fremkomne (ved hans Undersogelser), sammenholdte med de op¬ 
lysninger, som — — — og andres studier over fnokkens form- 
udvikling har givet, vil være fuldkommen tilstrækkelige til, at 
man derpå kan bygge en sikker dom om fnokkens morfologiske 
værdi.« 
Er dette nu dog saa ganske vist? 
Hovedgrunden for Forf. er aabenbart Fnokkens ana¬ 
tomiske Bygning. Det er Forfatterens Fortjeneste forst at 
have paavist, at der hos visse Compositeer i hver Fnokstraale findes 
en Fibrovasalstræng (rigtignok uden Kar, blot dannet af Cambi- 
