194 
nemlig de gjensidige Stilli ngsforhol d. Det er ogsaa i 
dette Sporgsmaal disse, der have været den vigtigste Ledestjerne 
og bragt de fleste Nntidsmorfologer til at erklære om Pappus- 
haarene, at de ikke kunne modsvare Kurvblomsternes Bæger, ja 
at de end ikke ere Blade. 
«Paa Bægerets Plads »! Ja, naar vi gaa ud fra, at 
Pappusborslerne ere Haar, saa kan det siges, at de staa 
paa Bægerets Plads; thi da kræves der ingen bestemte Stil¬ 
lingsforhold , ingen Relation til forudgaaende og efterfølgende 
Blade; da siges der kun, de staa i et Bælte neden under Kronen. 
Men — hver Pappusborste er et Blad! siger Forfatteren; i saa 
Fald stiller Sagen sig helt anderledes. 
Er hver Fnokstraale et Blad, saa har den vel ogsaa sin 
bestemte Plads blandt sine Soskende, er stillet paa en lov¬ 
bestemt Maade i Forhold til disse? Der er jo Noget til, der 
kaldes Bladstillingslove (Phyllotaxi), og selv om vi nu Finde, at 
der f, Ex. er Støvdragere, som i deres Fremkomstmaade ikke 
folge de gamle, forst bekjendte Stillings-Love, saa er der dog 
en bestemt Orden, i hvilken de komme frem. Der er dog vist 
intet Bæger i det ganske Planterige, hvis Blade ikke enten staa 
i Spiraler eller i Kranse, ere stillede paa bestemt Maade i Forhold 
til forangaaende og efterfølgende Blade, til Stotteblade og Forblade og 
til Kronblade. — Men, Nej! Fnokstraalerne have ingen regelmæssig 
og lovbestemt Stilling, og hvad enten vi se hen til den hele 
Familie eller de enkelte Slægter (ofte endog den enkelte Art), 
finde vi de variableste Forhold i Tal og Stilling, naar man tor 
tro Forfatteren selv, Koehne, Buehen au og hvad man selv 
lejlighedsvis har set*); thi foruden, at Hr. L. intet Sted angiver 
en bestemt Stillingsmaade, finde vi flere Bemærkninger om deres 
*) Jfr. for ovrigt Koehne (1. c. S. 32—33 etc.) og Buchenau, blandt 
andet i«Botan. Ztg.», 1372. Jegskal her dog ogsaa omtale et besynderligt 
Forsog af Hr. S. Lund paa at fore Fnokstraalernes Stilling tilbage til 
en storre Regelmæssighed, som er analogt med hans øvrige For¬ 
sog paa at ville tvinge Naturen ind i et Skema. S. 29 siges der 
