15 
Maxillæ auteriores, qvariim iiifima minima inter duas superiores 
liamatas occulta, triangiilari - rotundatæ, foliiformes, dente majore 
niillo, margine anteriore ut in ceteris dentato, dentibus autem miuo- 
ribus. Præterea in multis iudividuis duæ series exteriores maxillarum 
superionim ejusdem formæ ac interiores in variis stadiis evolutionis 
visæ sunt. Omnia segmenta cingulo ciliorum circumdata. Color albus. 
Longitudo 5 — 9°^“ (Exemplaria plurima 6—^7™^ longa, 
c. lata). 
Habitat ad Egedesminde (Grønlandiæ) inter acervos algarum 
prope littora iusularum e fundo protractos. 
Medens den her beskrevne Slægts Kjæbebygning gjør dens 
Henførelse til Familien Eunicea (s. ext.) utvivlsom, bliver det der¬ 
imod vanskeligere nærmere at bestemme dens Plads indenfor denne 
Familie, der bestaaer af et usædvanligt stort Antal Former, som 
trods deres iøinefaldende Slægtskab vise store Forskjelligheder i de 
fleste Bjgningsforhold. Kinberg har saaledes paa Grund af disse 
Forskjelligheder deelt denne Familie i ti, idet han dog bevarer 
Eenheden ved at hæve Familien i den gamle Betydning til en 
Orden. Andre Forfattere have derimod med Ophævelse af Een¬ 
heden deelt den i flere sideordnede Familier, imod hvilken Fremgangs- 
maade Claparéde med Eette gjør Indvendinger. Saaledes deler Schmarda 
den i to, og Malmgreen henfører de nordiske Eunicea til fire Fa¬ 
milier, af hvilke den ene, Staurocephalidæ, kun indeholder Slægten 
Staurocephalus Gr. (Syn Anisoceras Gr., Prionognathus Kef.). 
Førend vi gaae over til at vurdere den her beskrevne Forms 
Karakterer, maa vi kortelig betragte Ehlers’s Gruppering af denne 
Families Former. Efter Beskaffenheden af Overkjæbeapparatet 
deler han dem i Eunicea lahidognatha og Eunicea prionognatha. 
I den første Afdeling ere de enkelte Kjæbestykker af høist ulige 
Form og Størrelse og de mindre ordnede i en Halvkreds foran de 
bageste større. I den anden Afdeling, som dog ikke er skarpt ad¬ 
skilt fra den første, ere de enkelte Kjæbestykker af mere eller 
mindre eens Form og danne to bagtil sammenløbende Buer, i 
hvilke, de enkelte Kjæbestykker rage frem bag og over hverandre. 
