352 
hos Sepia elegans D'Ori., hos hvilken vi heller ikke have noget 
rostrnm. Med faa Ord kan dets Eiendommelighed inaaske ud¬ 
trykkes som en Henpegning imod den rigtignok langt svagere og 
ufuldstændigere Uddannelse af Kygskjoldet, som min nye Slægt 
Hemisepius frembød. 
Dernæst maa jeg omtale en særegen Uddannelse eller Modi- 
fication, som alle Individerne af Sepia inermis viste mig i det 
Ophægtningsapparat, hvormed Kappens Vægge sættes i Forbindelse 
med Tragtens Sider. Kappesidernes korte, kraftige, halvmaanefor- 
mede Bruskliste bærer paa sin Eyg, men nærmest ved dens nederste 
Ende, en temmelig stor, kegleformet Knude, der svarer til en For¬ 
dybning af tilsvarende Form, som findes i den Tragtgrube af samme 
Omrids, hvori hele Listen optages. Kappens Forbindelse med 
Tragten bliver altsaa langt fastere og bestemtere under alle Dyrets 
Bevægelser end hos de andre Sepier, endog 
hos dem, der have en lignende noget lang¬ 
strakt Form og derfor sagtens ogsaa kunne 
bevæge sig saa meget hurtigere i Vandet. 
I hosstaaende Træsnit gjengiver: a. Listen 
med Keglen, h. Gruben med Fordybningen, 
hvori Keglen optages: Ved at sammen¬ 
holde disse Omrids med den givne Specialfigur af Tragtgruben 
hos Sep, inermis hos Férussac og D’Orbigny, T. 20, vil det skjønnes, 
at Tegneren ikke har aldeles overseet Forholdet i denne, men 
Sammenhængen er hverken hos ham eller D’Orbigny kommet til 
Erkjendelse. 
For at komme til Vished om, hvorvidt Sepia ornata frembød 
den samme Eiendommelighed, har jeg henvendt mig til Hr. P. 
Fischer, Aide - naturaliste ved Museet i Jardin des plantes, eii 
Mand, som selv har beskjæftiget sig meget med Frankrigs Cephalo- 
poder, og bedet ham om velvilligen at eftersee paa de i Pariser- 
Museet opbevarede Original-Exemplarer af denne Art, om der var 
nogen Fremstaaenhed paa Brusklisteu paa dette Sted og en til¬ 
svarende dybere Udhuling i Tragtens Bruskgrube. Hans Brev be- 
5. 
Sammenhægtningsapparatet hos 
Sef. inermis v. H. (hoire Side). 
