207 
Deel i Henseende til visse af Hovedets Skjolde, som endog kunne 
forholde sig ganske forskjelligt paa de to Sider af samme Hoved. 
Naar det tredie Overlæbeskjold er deelt*), kan dets ovre Halvdeel 
betragtes som et Subocularskjold, og der er da i Heglen ogsaa 
3 Postocularskjolde istedenfor 2. De ovrige Skjæl paa Dyrets 
Nakke og Tinding danne 2 Tverrækker, mellem hvilken der dog 
kan indkiles en ufuldstændig Række paa hver Side; ogsaa i Ud¬ 
dannelsen af dette Parti er der i det Hele en ikke ringe Variation. 
Tilsammen danne Pandeskjoldene et stort, næsten kredsrundt Skjold ; 
det efter dem fdlgende Par Isseskjolde er hos det ene Exemplar 
temmelig stort, hos det andet derimod lille. Efter det andet 
Hageskjold folge 2 temmelige store Skjolde med et tredie ganske 
lille i Midten (foruden de 2 trekantede Sideskjolde). Det hedder 
i „Erpdtologie générale^^, at Skjællene ere omtrent lige larige 
og brede**); vi finde dem tvertimod i det hele smalle; midt paa 
Ryggen ere de .3 Gange saa lange som brede , midt paa Bugen 
lige lange og brede. Analspaltcn optager 3 Ringe; foruden dem 
tæller Halen 27 og Kroppen c. 244 Ringe; Totallængden af det 
^) Ifolge Angivelsen iEipét. genér, kan det undertiden være deelt paa langs. 
Saaledes al'bildes de ogsaa i Castelnaus Heise (1. c.tab.VlIl) i Hovedfigu¬ 
ren, hvorimod Detailfigurerne (a.b.c.) ikke vise saa væsentlige Afvigel¬ 
ser fra den foreliggende Form, at vi derpaa tor begrunde en Artsad¬ 
skillelse. Den væsenligste Forskjel er, at andet Læbeskjold er adskilt 
fra Oieskjoldct ved et mellem dem indskudt Skjold. Men i Texten saa- 
velsom i „Frpétol. générale.“ siges der udtrykkelig, at der ingen Anteo- 
culaiskjolde findes; dog tilfoies, al der i Suturen mellem Læbeskjol¬ 
dene og Frontonasalskjoldet altid findes 1 eller 3 smaa Skjælkorn; bos 
det ene af det foreliggende Fxemplarer er der ogsaa paa den ene Side et 
lilleSkjæl paa dettcSted, dannet paa Bekostning af Frontonalsalskjoldet; 
men det kiler sig ikke ind mellem andet Læbeskjold og Oieskjoldct, og 
det af Guiehenot afbildede Forhold stemmer altsaa hverken med det fore¬ 
liggende eller med Beskrivelsen i „Frpétologie générale“ eller med hans 
egen Text, der rigtignok forstorste Delen er en Omskrivning af Dumérils 
og Bibrons Diagnose, men dog, besynderligt nok, i Henseende til dette 
specielle Punkt, Mangelen af Ante-, Snb- og Supraocularskjolde, netop 
henviser til de Værket ledsagende Afbildninger. Legemsformen er ogsaa 
plumpere paa Guichenots Afbildning end paa vore Fxemplarer, men i Texten 
(p. 39} beskrives den som srnækkrerc end hos A. alba og A. fuliginosa. 
