236 
ning af halvanden, i den anden af halvtredie lil tre Tommers 
Længde. 
Som det allerede tildeels kan sluttes af hvad ovenfor er 
rneddeelt, ligge Alligatorerne i denne Deel af Brasilien ikke i 
Dvale i den torre Aarstid. Med Hensyn til Jacaréernes Fode 
fortjener det maaskee at^anfdres, at, skjondt de jo vislnok hoved¬ 
sagelig nære sig af Fisk og Vandfugle og tildeels selv af Patte¬ 
dyr, som, for at drikke, komme til Soernes og Indvandenes 
Bredder, udgjdre dog Vandinsekter og Larver, der leve i Vnadet, 
en ikke ganske ringe Deel af deres Fode, og selv hos Jacaréer af 
tre til fire Fods Længde har Beinhardt fundet Maven fyldt med 
Levningerne af slige Dyr. Der foreligger saa faa Oplysninger om 
Alligatorernes og Krokodilernes Evne til (ligesom Fiirbenene og 
Gekkonerne) at reproducere storre eller mindre Stykker af Halen, 
som paa en eller anden Maade ere gaaede tabt, at det bor be¬ 
mærkes, at den ovenfor omtalte halvfemte Fod lange Hun frem- 
bdd et Exempel paa en slig Gjenvæxt. I en Længde af 6 til 
7 Tommer var Halespidsens Hud ikke, som sædvanligt, afdeelt 
i ringformigt ordnede Plader, men gik glat som et sammen¬ 
hængende Hylster hen over hele Overfladen; oventil var dette vel 
sammentrykt til en tynd og skarp Kam, men denne var ikke, 
som ellers, tandet eller takket. Det Stykke, som saaledes var 
voxet ud igjen, havde (ganske som Tilfældet er hos Fiirbenene 
under lignende Forhold) ikke opnaaet den oprindelige Halespidses 
fulde Længde, og paa den ene Side af det havde der dannet sig 
en stor Bugle, til hvilken der paa den modsatte Side svarede en 
Fordybning. Ved at eftersee Hvirvlerne i dette gjenudvoxede 
Stykke fandtes de at være unaturligt fortykkede, noget deforme, 
og næsten blot at bestaae af Brusk, i hvilken der kun havde 
dannet sig en ubetydelig Beenkjærne. 
Da Prindsen af Wied fortæller, at han i Brasilien aldrig har 
bort tale om at fange Jacaréerne paa Fiskekroge, skjondt han 
ikke betvivler, at det kunde lade sig gjdre, skulle vi kortelig 
omtale en Fangemaade, som ikke er ganske sjelden i de Egne, 
