61 
denne, fig. 4. Saa langt denne Chitin-Intima naar ned, viser Tarmen 
en ejendommelig Differentiering, idet det paagældende Parti af den 
er meget svagt stribet paa tvers og muligvis muskuløst. Under 
dette Parti findes nogle liyppigt stærkt fremtrædende Intestinal- 
klapper, der undertiden er tilstede i to Rækker, som hos det i fig. 4 
afbildede Individ. 
Chylustarmen er i det hele taget svag; dens Tykkelse er paa 
det nærmeste som Spiserørets forreste, tynde Afsnit, i al Fald kun 
en Ubetydelighed tykkere. Den ses i Almindelighed som en lige, 
tynd Streng, der strækker sig 
gennem Dyret; kun dens bageste 
Del er ofte ret stærkt bugtet; 
her viser dens Lumen sig tillige 
noget videre end i den øvrige Del* 
Rectum snævres saa atter ind. 
Analmuskulaturen er vel udviklet. 
Tarmen munder for Hunnens Ved¬ 
kommende c. 210 u fra Halespidsen, 
hvis Form er ret regelmæssig 
oe 
4 - - 
l. . 
Fig. 4. Grænsen mellem Oesophagus 
og Tarm. oe. Oesophagus, i. Tarm. 
konisk med afrundet Spids. Halen I Tarmens øverste Del ses Intestinal- 
viser, ligesom Dyrets forreste klapperne. 
Ende, en ejendommelig Evne til Sammentrækning; hos det i 
fig. 19 afbildede Individ har den omtrent sin naturlige Form og 
Længde, men den kan trækkes sammen til mindre end det halve, 
idet den saa bliver tyk og rynket og samtidig ofte bøjer sig 
ventralt ind, hvorved den selvfølgelig faar et Udseende, der er 
ret forskelligt fra det afbildede. Hos Hannen, hvor vi har den 
store Bursadannelse, og hvor Tarmen har fælles ydre Aabning 
med Kønsvejen, er Anogenitalaabningens Afstand fra Halespidsen 
c. 165 fi, hvad der i Betragtning af Hannens ringe Størrelse er 
relativt ikke saa lidt større end for Hunnens Vedkommende. 
Hannens Hale er, som sædvanlig hos de herhenhørende Former, 
proptrækkeragtigt snoet. Snoningen er tydelig, omend ikke saa 
stærkt udtalt, som den hyppigt kan være. Der findes en ret stor 
