49 
Studier var grundede paa italiensk Materiale fra Ferskvand, mine paa 
Materiale fra Brakvand paa Amagerfælled. Sammenligner man M.’s 
og mine Angivelser med hinanden, bliver man uden Vanskelighed var, 
at de i adskillige Punkter ikke stemme overens. Og Forskjellen 
mellem Mayers og mine Kesultater vilde være traadt endnu skarpere 
frem, om ikke mine paagjældende Meddelelser, som Led af et større 
Arbejde med et mere generelt Formaal, var fremtraadte i stor Kort¬ 
hed og uden Maalangivelser. En fornyet Undersøgelse, som jeg har 
anstillet, dels af dansk, dels af italiensk Materiale — hvilket sidste 
jeg skylder den Zoologiske Station i Neapel — viser, at der mellem 
Udviklingen hos den italenske Ferskvands-Palæmonetes og hos den 
danske Form fra Salt- eller Brakvand er en lang Kække Forskjel- 
ligheder, som jeg i det følgende i Korthed vil meddele. For Sim- 
pelheds Skyld kalder jeg den sidste Saltvandsformen, den første 
Ferskvandsformen. 
Meget paafaldende er for det første Æggenes særdeles 
forskjellige Størrelse hos de to Former. Hos Saltvands¬ 
formen er Ægget kun lidt over '^U Mm. langt, medens det hos 
Ferskvandsformen opnaar den dobbelte Længde, nemlig IV 2 — 1^/4 
Mm.; da Æggenes Form omtr. er den samme, er det sidstnævnte 
Ægs Volumen altsaa omtr. 8 Gange saa stort som det førstes. 
Det følger af sig selv, at Hunnerne af Ferskvandsformen bærer et 
langt ringere Antal Æg omkring med sig end de andre. 
Det ligger nær, at den nyfødte Unge ligeledes maa for¬ 
holde sig meget forskjellig hos de to Former. Forskjellen i 
Længde er dog ikke saa stor, som man efter Æggenes betyde¬ 
lige Størrelsesforskjel kunde være tilbøjelig til at formode; den 
lige af Ægget fremkomne Unge er hos Saltvandsformen omtr. 
4 Mm. lang (jeg har maalt flere Exemplarer), hos Ferskvands- 
fprmen efter May er omtr. 5^/2 Mm., hvad der ogsaa svarer til 
mine egne Maal. Men den sidstnævnte Larve er naturligvis, sva¬ 
rende til Æggets Størrelse, langt plumpere og habituelt yderst 
afvigende fra Saltvandsformens fine, sarte Larve. Endvidere staar 
den paa et, ialtfald i visse Maader, langt mere fremskredet Ud- 
4 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1889. 
