145 
afgræiidset Vævmasse, der først taber sig over Forrandeu af Anus. 
Vas deferens er endnu ganske uden Hulrum, men i dets Væv er 
der optraadt en stor liigdom af, væsentlig paa langs gaaeude, glatte 
Muskler. Disse ere endnu stærkere udviklede bos en anden Unge 
fra samme Dato men af 71b'2 Mm. Længde; Vas deferens er her 
imidlertid kun tiltaget i Omfang men ikke i Længde, og det mangler 
fremdeles Hulrum. 
Medens selve Testis hos den 61 Mm. lange Unge er temmelig 
embryonal og af et ubestemt rundagtigt eller ovalt Tværsnit, er 
den derimod hos sidstnævnte bestemt hjærteformig i CTjennemsnit 
(Fig. 19). Stromaet er tiltaget betydelig i Mægtighed og har ligesom 
ordnet de sexuelle Elementer i Strøg, som ere stillede radiært mod 
Hilus. Samtidig med at Stromaet er voxet imellem og har adskilt 
enkelte eller nogle faa Genitalceller fra de øvrige i samme „liede“, 
er der paa den mod Hilus vendte Side foregaaet en Formering af 
de Kjønscellerne omsluttende Smaaceller (Fig. 20 s), hvorved der 
dannes korte Stræuge, som pege mod Hilus. Heri have vi for os 
Anlæggene til Sædkanalerne; disse ses navnlig ved svag For¬ 
størrelse ganske tydelig (Fig. 19); ved stærkere Forstørrelse gaar 
let Indtrykket af Ordningen tabt paa Grund af, at alle Celler, 
bortset fra Genitalcellerue, se ens ud. 
Hos en Unge af 83 Mm. Længde (Juli) er Vas deferens af 
kavernøs Dygning, gjennemsat af Spalterum, og forholder sig i alt 
væsentligt som hos den voxiie, har altsaa allerede banet sig Vej til 
Urethra. Testes ere i Sammenligning med det foregaaende Stadium 
noget større og forsynede med ganske tydelige men foilioldsvis 
plumpe, lidet grenede Sædkanaler. Indholdet af disse er Kjøus- 
celler, men mindre end ])aa de tidligere Trin, omgivne af de samme 
Smaaceller som tidligere; Kjønscellerne kunne nu betegnes som 
Spermatogonier, og Smaacellerne danne, hvad Brock betegner 
som „Follikelgerust“; det øvrige Stroma danner da Sædkanalernes 
Tunica propria. Vi have hermed naaet et Standpunkt i Bygning, 
som ikke i noget væsentligt Punkt afviger fra det, hvorpaa Sper¬ 
matozoudvikling, d. V. s. den første Kjøusmodning, kan begynde. 
Vidensk. Meddel, fra den naturh. Foren. 1889. 
10 
