284 
mørkt Yeir, da det skal være sielden at see klar Luft lier, som- 
det og’saa i Dag var gandske overtrukken Yeir, skiøudt nordlig 
Yiiid, som ellers længere ind i Landet altid plejer at medføre 
klar Himmel. Dorresten saaes af Planter Cerastium alpinum, Saxi- 
fraga grønlandica i Færd med at udfolde deres Blade. Diapensia 
lapponica med buteones i Midten af dens persisterende Blade, som 
om Yinteren holde sig aldeles friske, men antage paa Overfladen 
en purpurrød Farve, og ere nedentil grønne. Lichen tartareus 
voxede her i Mængde, ogsaa noget af Lichen islcindicus. Af Musci 
Bcirtrcunia pomif. og Splachnum mnioides samt en Orthotrichuin an 
anomcdurn. Salix herbacea var endnu langt tilbage med sine 
buteones, som ogsaa Vaccin. acwninatum. Ingen Saxifraga oppo- 
sitifolia saaes her, og ey heller Potentilla retusa. En temmelig 
stor Slette og som det lader god Græsvæxt lader formode god Høe- 
biergning ved Colonien, som, dog ej skal finde Sted, da det er van¬ 
skeligt at faae det tørt, formedelst den iidelige Havtaage. Fieldene 
vare ogsaa her temmelig nøgne, de ere meer mos- end plantebevoxne 
og lignede i saa Henseende dem ved Godthaab meer end dem ved 
Fiskenæsset. 
o Ote Maij. Øerne ved Ikerasarsuk og det jderste Land. 
Her fandtes for første Gang Betula nanet med njs udsprungne 
Blade og Blomster, dog kun paa Solsiden i det lavere Land. 
Kmpetruin stod i fuld Flor, og Saxifraga oppositifoL, som her kun 
voxte sparsomt, ligeledes Diapensia Potentilla retusa saaes her 
ikke. Rhodiola stod i Udspring med Bladene, som holde sig i en 
Slags bulbus over Boden, og Cochlearia ifærd med at ville blomstre. 
Saxifraga rivularis havde udskudt friske Blade, Saxifraga Coty- 
ledon voxede hist og her og havde friske Blade som ogsaa S. hyp- 
noides. Adskillige Græsarter havde og begyndt at skyde sig ud. 
Forresten vare her en stor Deel Mosser, blandt hvilke Lichen tar¬ 
tareus udmærkede sig ved sin Almindelighed og Gyrophoræ lige¬ 
ledes som ogsaa ved deres usædvanlige Størrelse fremfor paa andre 
Steder. 
3 1te Maij. Sermiliarsuks Fiord er meget uskikket til Yege- 
tation, da næsten aldeles ingen Muldjord eller Sletter findes, men 
et vedholdende ubestigeligt Field, kun Empetrum lod til at trives 
godt her og stod med en Mængde Bær fra forrige Aar; desuden voxede 
her nogle Græsarter, dog kiendtes det paa alle, at den Temperatur, 
som den udgaaende lisblink meddeeler Havet og denne igien Landet ved 
Fiorden har en stærk Indvirkning paa Yegetationen. Betula nana 
voxede vel her, men stod fortrykt og langt fra at udfolde sine 
Blade, og tæt ved lisblinken mærkedes det allermeest, hvor lidet 
Sommervarmen er i Stand til at virke paa Planterne; nogle Mosser 
fandtes, blandt hvilke Cynodontium capillaceum med af samme Frøe- 
kapsler. Lovet af Dryas integrifoliet saaes ogsaa paa et enkelt 
Sted.. Silene etcetulis var ogsaa længere tilbage her end paa andre 
Steder. I det inderste af Fiorden tæt ved lisblinken voxede Fueus 
