288 
Bartsia alpina, Ledum endnu ej i Flor, adskillige Carices vare paa 
Veje. Saxifraga oppositifolla begyndte at kaste sine Kroner og 
Germen at svulne stærkt. Den synes især at elske de Steder 
hvor udstyrtede Masser af Urtrappen danner smuldrede Steenskreed. 
Salix lapponum danner hist og her ved de mindre og høyere be¬ 
liggende Elve og smaae Vandløb ret vakkre Buskadser af 3 til 4 
Fods Høyde; den foragtes til Brændsel, fordi den fylder meer end 
Birken, som her er overflødig paa mange andre Steder her i Nær¬ 
heden. Eriophorum polysiachion ogsaa udsprungen — culmo tri- 
qvetro obtusangulo foliis latioiibus apice triqvetris. Mon og lati- 
folium virkelig er en forskiellig Art? hos denne ere pedmiculi læves, 
de øvrige Mærker stemme til E. latifoUum. 
24de Juni i. Ved Ikinek, hvor der havde staaet 2 gamle 
Bygninger, hvis Levninger vare næsten ukiendelige, fandtes en kort, 
men smukt bevoxet Dal, med Angelica, Anthoxanthum, Leontodoii', 
fandtes ogsaa Thal. simplex smukt i Flor, ligeledes Veronica saxa- 
tilis og Ranunculus acris samt fleere forhen nævnte. Ved Sirsa- 
luktok, hvor der vare Levninger af 10 —12 Bygninger, var en over¬ 
mande betydelig S-trækning mefl god Vegetation, hvor 12 Huuses 
Beboere endnu kunde leve. Da her ey alleene er en stor Dal¬ 
strækning, men Fieldene tillige ere godt begroede, fandtes stor 
Mængde og tæt voxende Anthoxanthum, Taraxacon, Angelica og 
mange Græsarter, som endnu ey vare kiendelige, fordi de ikke 
havde skudt i Blomst; ligeledes i Flor en Carex, Statice Armeria, 
en Plantago , som ved sine tykke Blade kommer nær til P. marit- 
tima og er gandske pubescens. Paa den bratte Opgang langs en 
Laxelv prædominerede Elymus arenarius , hvoriblandt voxede og 
fandtes i Flor benævnte Pkmtago, Lychnis alpina, Rhodiola og 
Pisum maritimum samt Statice. Planterne stode overalt overmaade 
yppige. Rumex digynus ogsaa i stærkt Flor.’ 
2 5de Junii. Om Morgenen ved Johannes Huns fandt en 
Polygonum aviculare, en som det syntes Leontodon med meget 
smallere Blade end den sædvanlige, og en Aecidium Thalictri. 
Vegetationen viser kiendelig, at Græsvæxten bliver bedre ved Qvæg- 
avlen ligesom ved anden Kultur. En liden Have havdes herved, 
hvor forhen var avlet gode Roer, men laae nu øde af Mangel paa 
Frøe. Carex hracteata var her’ almindelig, ligeledes Pisum mari¬ 
timum, hvorpaa ingen Navn havdes, da Grønlænderne kalde alle 
Slags smukke Blomster under det fælleds Navn Naursut; af dennes' 
Frøe lave Grønlænderne sig Kaffe, som de sige smage godt. 
Paurmaurset kaldes Frøet. Befula alba, Orpeck, som krøb hen 
ad Jorden ligesom B. nana. Viola canina i Flor, Alsine media 
nær ved at udspringe. Scirpus cæspitosus, Eriojjhoron polystachion 
i Flor. Cardamine pyratensis ligeledes. Ogsaa fandtes Lycoperdon 
hovista. En ypperlig, ey ubetydelig Dalstrækning var her tæt græs- 
bevoxet. God Græsgang høyere oppe paa Fieldene og kun meget 
lidet Snee høyere oppe, men var der for gandske nylig gaaet af, 
