45 
hår intill ett kanske betydligt storre djup ån 20 m i senkvartår 
tid varit hojd ovan vattenytan (se bl. a. Munthe 1910, s. 38; jfr. 
nårmare nedan s. 51). 
Men kan djuret ha invandrat under den antagna tiden for land- 
forbindelsen, ancylustiden ? Som redan forut antydts, forsiggick 
den postglaciala klimatforbåttringen utan minsta tvivel mycket hastigt; 
klimatet blev ganska tidigt under ancylustiden minst lika varmt 
som nu. Ja redan under De Geer’s finiglaciala tid, medan land¬ 
isen drog sig tillbaka over norra Svealand och Norrland, var kli¬ 
matet betydligt varmt, vilket framgår både av isens hastiga av- 
småltning och av frånvaron av en arktisk flora och fauna i de 
nordsvenska torvmossarnas bottenlager. Så långt från iskanten som 
i trakten av Bornholm kunde P. alpina såkerligen redan under 
denna tid ej långre utbreda sig till nya områden utan levde, lik- 
som nu, endast i enstaka kalla vattendrag. 
Man kan naturligtvis ej draga några fullt såkra geografiska slut- 
satser ur forekomsten av ett enda djur, sårskilt som mojligheten 
av en spridning over ganska stora havsvidder ej kan alldeles ute- 
slutas. Men forekomsten av P. alpina på Bornholm gor det dock 
ytterst sannolikt att den forbindelse med Tyskland, som kan an- 
tagas åven av geologiska skål, borjat redan under den senglaciala 
tidens forstå eller mellersta del. 
Geologiska fakta tala ej blott for forefintligheten av en land¬ 
forbindelse, utan det år i sjålva verket åven av geologiska grunder 
sannolikt att denna uppstått så tidigt som forekomsten av P. alpina 
tyckes fordra. 
Vid isens avsmåltning lågo som bekant det nordeuropeiska ned¬ 
isningsområdets periferiska delar lågre ån nu, men en landhojning 
borjade mycket tidigt, troligen redan omedelbart sedan landet blivit 
isfritt, och fortskred raskt; forr eller senare kom landet att ligga 
hbgre ån nu. Munthe (1910, s. 34—41 ; se åven Munthe 1910a, 
s. 1202—1207, 1231) anser att hojningen var så stark (oster om 
Bornholm omkring 60 m) att Gottland kom i landforbindelse med 
sydbaltiska områden. Denna teori skall senare diskuteras; hår 
kan den låmnas åsido, då man ju for att forklara P. alpina’s in¬ 
vandring till Bornholm ej behover anta en så kraftig hojning. I 
detta sammanhang har tidsfrågan storre intresse. Munthe på- 
pekar att i sodra Sverige låmningar av arktiska våxter antråffats 
