46 
ej blott nåra havsytans nivå utan t. o. m. under densamma; detta 
visar ju otvetydigt att hojningen tidigt bragte landet åtminstone 
något over dess nuvarande låge. Den nåmnde forskaren år bojd 
att antaga “att forskjutningen redan under den senglaciala tidens 
sista skede fortsatte måhånda så långt, att Gottland redan då kom 
i ett jåmfdrelsevis nåra samband med . . . norra Tyskland". Ånnu 
nårmare till bands ligger det att anta att Bornholm redan ånnu 
tidigare kom i forbindelse med Tyskland. 
Planaria alpina har således efter allt att doma invandrat till 
Bornholm redan under den senglaciala tidens forrå del, troligen 
kort efter isens avsmåltning under tiden forMunthe’s forstå bal¬ 
tiska issjo. Invandringen fbrsiggick från sbder (sydvåst) over en 
landforbindelse med Tyskland. Djuret behover ju ej nodvåndigt ha 
spridt sig endast genom vattendrag på detta land, utan kan också 
ha utbredt sig utefter dess strånder, såvida dessa, som nyss an- 
tyddes, skoljdes av en baltisk issjo. 
2. Några ord om landfaunans invandring till Bornholm. 
Om Bornholm under någon tid efter istiden stått i forbindelse 
med fastlandet, måste detta ha varit av stor betydelse for faunans, 
framfor allt landfaunans, invandring. Då jag nu på grund av mitt 
fynd av Planaria alpina kommit in på frågan om en landforbin¬ 
delse, skall jag forsoka utreda, om några slutsatser kunna dragas 
ur Bornholms landfauna. Denna fråga sammanhånger nåra med 
många allmånna djurgeografiska och geologiska problem; jag måste 
inskrånka mig till några fakta och synpunkter av sårskilt intresse. 
Några allmånna synpunkter. Djurens spridnings- 
m 6 j 1 i g h e t e r. 
Bland djurgeografiens problem har frågan om ofaunornas hår- 
stamning alltid hort till de livligast diskuterade. Ånda sedan några 
teologiska och profana lårda under 1500- och 1600-talen antagit 
att månniskor och djur invandrat till Amerika från gamla vårlden 
over den sjunkna Atlantis, har man for att forklara landdjurs fore¬ 
komst på oar konstruerat otaliga forsvunna landforbindelser. 
Man skiljer som bekant på oceaniska bar, som uppstått i havet 
och aldrig stått i forbindelse med något fastland, och kontinentala 
