62 
tidens forstå del (nedanfor Litorinagrånsen) upptråder på Gottland 
en synnerligen rik landmolluskfauna med många arter som ej an- 
tråffats i aldre lager. Det ser således ut som om en ny och kraf¬ 
tig invasion av landdjur ågt rum under detta skede, och Munthe 
(1910, s. 91—93) anser det på grund hårav troligt att en ny for¬ 
bindelse med fastlandet uppkom mellan ancylustransgressionen och 
litorinasånkningen; han betonar dock att skålen for detta antagande 
åro vida svagare ån de som tala for den tidigare forbindelsen. 
Wa higren (1917) har av djurgeografiska skål anslutit sig till 
denna hypotes. Han urskiljer, som fbrut antydts, två grupper av 
xerotermer i Olands alvarfauna, sådana som invandrat redan under 
“subarktisk" tid och utpråglade vårmearter; de senare ha enligt 
hans uppfattning invandrat forst under ancylustidens yngre skede 
(Sernander’s boreala period), sedan ancylustransgressionen efter- 
foljts av en ny regression, under vilken Oland for andra gången 
kom i forbindelse med både det smålåndska fastlandet och Tyskland. 
Åven den Bornholm-nordtyska landforbindelsen upphåvdes med 
såkerhet under ancylustransgressionen. Ancylussjons yta steg dock 
ej hår, som långre åt norr, hogre ån den nuvarande havsytan, utan 
låg lågre (några ancyluslager åro dårfor ej kånda från dessa trakter); 
enligt isocatabaserna å Munthe’s karta (1910a, PI. 46 B) låg sjons 
yta vid Bornholm 10 m under den nuvarande havsstranden. On 
låg alltså endast helt obetydligt nårmare fastlandet ån nu, och 
landfaunans invandring var lika forsvårad som i våra dagar. Fin¬ 
nas då några fakta som tala for uppkomsten av en ny landforbin¬ 
delse? 
Några geologiska skål kunna ej anforas for denna hypotes, och 
man måste sårskilt vad Gottland betråffar ovillkorligen fråga sig, 
hur en så betydande regression av Ancylussjons yta egentligen 
skulle ha kunnat uppkomma. De på Gottland forst i sublitorinala 
lager antråffade molluskerna kunna, som Munthe sjålv anmårker, 
ha invandrat tidigare, ehuru de forst efter någon tid forefunnos i 
så stort individantal att de hade någon utsikt att bevaras i avlag- 
ringarna. Undersokningar over faunan i Bornholms torvmossar 
skulle kunna giva betydelsefulla resultat. 
De djurgeografiska bevisen åro lika litet overtygande. Det år 
mojligt och ganska troligt att klimatet var ej blott torrare utan 
åven varmare ån nu redan innan ancylustransgressionen bragt land- 
