67 
ståndet mellan Gottland och fastlandet har då efter istiden aldrig 
varit nåmnvårdt mindre ån nu. 
Bland i Nordtyskland och Danmark fbrekommande dåggdjur 
finnas två andra arter, vilkas frånvaro på Bornholm kan såttas i 
samband med deras sena invandring, nåmligen Aruicola arvalis 
(Pall.) och Mus minutus Palh ; den forrå finnes i Danmark endast 
på Jylland, den senare dessutom på Fyen og Langeland. Winge 
(Danmarks Fauna) formodar att dessa arter åro sena invandrare, 
som ej kommit till Danmark forrån barnas forbindelse med fast¬ 
landet upphåvts. Båda saknas i Sverige. De ha efter allt att dbma 
anlåndt till Ostersjbkustens sydvåstra del fbrst under litorinatiden 
eller senare, alltså i varje fail senare ån mullvaden. Stenmården 
(Mnstela foina) år vål också en sen invandrare, som kanske ej 
kommit fbrr ån landet var bebott (Winge). 
Bland fåglarna bverensståmmer grongolingen (Piens viridis) 
med mullvaden dåri att den saknas både på Gottland (Kolthoff 
& J åge rsk i o 1 d) och som det tyckes på Bornholm. *) Denna fågel 
synes dock ha en rått lokal forekomst i hela Danmark och skall 
i nyare tid ha avtagit i antal (C oli in, se Kolthoff & J åger¬ 
ski 6 ld). Men dess frånvaro på Gottland år ju mycket egendom- 
lig; då grongolingen år en dålig flygare, år det ej ombjligt att 
den år en mer eller mindre sen invandrare. 
I floran finnes ett intressant exempel på en organism, som ej 
invandrat till Bornholm, dårfor att den kommit till det sydbaltiska 
området fbrst sedan landforbindelsen upphåvts, nåmligen boken. 
Bokar finnas hår och dår på Bornholm, men de fiesta åro såkert 
planterade. Att boken ursprungligen ej funnits vild på Bornholm 
utan infbrts av månniskan, framgår tåmligen otvetydigt av att det 
stbrsta trådet år 1804 i en beskrivning over Bornholm omtalas 
som ons enda bok (se Warming 1914 och en dår nåmnd aldre 
uppsats av Gelert). I sjålva verket år det ganska naturligt att 
ett tråd med bokens spridningssått ej invandrat till bn; boken kom 
ju ej till Skandinavien fbrrån under litorinatidens senare del (under 
hållki'stperioden), såkert mer ån 4000 år sedan Bornholm losgjorts 
l ) Jag har ej gått igenom all litteratur, dår uppgifter skulle kunna sokas, 
men erhållit foljande upplysning av prof. Winge: “Gecinus viridis ken¬ 
des ikke fra Bornholm saavidt jeg véd.“ Herr Mag. sc. E. C. Try de 
har meddelat att han ej sett denna fågel på Bornholm. 
5 * 
