80 
ler. Det syntes, som om ved Køge Koglerne var behandlede af 
Dyr, der holder sig ved Jorden og ikke tillige færdes i Kronerne 
af høje Graner, saadan som Egernet har for Vane. 
2. Litteraturen om det foreliggende Emne. 
Søger man Oplysning i Litteraturen, viser det sig, at kun en 
eneste Forf. kender til musegnavede Rødgrankogler, nemlig Prof., 
Dr. J. E. V. Boas. I den bekendte Afhandling „Musene i vore 
Skove“ ] ) fremsætter Boas — i Modsætning til tyske Forstzoologer, 
der mener, at Egernet er ene om at gnave Rødgrankogler — den 
Anskuelse, at foruden Egern kan ogsaa Mus gnave Rødgrankogler 
for at faa fat i Frøene. I Fig. 8 A afbilder Boas en Rødgrankogle 
(fra Frederiksværk Distrikt), der betegnes som musegnavet, og i 
Fig. 8 D endnu en musegnavet Rødgrankogle, om hvilken oplyses 
(S. 32—33), at den blev fundet, sammen med en stor Del andre 
Grankogler og talrige løse Skæl, i Skovene ved Jægerspris, ved 
at en af Deltagerne i Ekskursionen stak Armen ned i et ret rum¬ 
meligt og dybt Jordhul. 
Endvidere støtter Boas sig til en Iagttagelse af Botanikeren 
E. Rostrup, om hvem Boas oplyser (1. c. p. 31, Anm.*), at han er 
den første, der mundligt har fremhævet, at Egernet ikke er den 
eneste Gnaver, der behandler Kogler. 2 ) Paa en Ekskursion i Brøde¬ 
mose Skov under Tisvilde—Frederiksværk Distrikt fandt Rostrup 
(31.5. 1889) gnavede Kogler samt hele Lag af Frøvinger, i Regelen 
samlede i lange Rækker paa Jorden paa de Steder i Plantagen, 
hvor de fældede Granstammer var lagte i Hobe og havde hen- 
staaet i længere Tid; det var aabenbart, at Koglerne var slæbte 
sammen her i de ofte meget smalle Mellemrum, hvad næppe 
Egern, men vel nok Mus kunde have gjort; endvidere fandtes en 
Mængde Museekskrementer spredte over hele Laget; endelig op¬ 
lyses det, at hverken Skovrideren eller Underbetjentene nogensinde 
havde set Egern i Skoven, ja ikke paa hele Distriktet. 
Hvad Kogler af andre Naaletræer angaar, da beretter Dr. Ber- 
*) Særtryk af Tidsskrift for Skovvæsen, III. Bind, Række B., 1891. 
5 ) I Tyskland havde dog allerede Altum omtalt musegnavede Fyrrekogler, 
jfr. næste Side. 
