81 
nard Altum, at Skovmuser. (Mus syluaticus) gnaver Fyrrekogler: 
„In ihren Wohnungen, in denen ich sie selbst erbeutet håbe, lagen 
Kiefernzapfen mit zaserig zernagten Schuppen 14 . 1 ) Iflg. samme Forf. 
kan ogsaa Syd-Markmusen (Arvicola nrvalis ) gnave Fyrrekogler: 
„Beim Abråumen eines Flaufens Kiefernkloben auf unseren Leuen- 
berger Wiesen im vorigen Jahre fanden sich grosse Massen von 
eigenthumlich benagten Kiefernzapfen dort zusammengetragen und 
zugleich die Thater, Arvicola arvalis, unter derselben“. 2 ) At de 
paa Bjærgfyr siddende Kogler hyppig begnaves af Rødmus, er om¬ 
talt af Boas (1. c. p. 26—28), til hvis overordentlig interessante 
Oplysninger herom jeg senere vender tilbage (se S. 85—86). 
Endelig giver Boas (1. c. p. 30—31) gode Grunde for den An¬ 
tagelse, at Kogler af Hvidgran og Lærk kan gnaves af Mus; thi 
Boas har fundet saadanne Kogler, afskællede og med tydelige Spor 
af Gnavertænder, paa et Par Steder (en af Tølløse Skovene og 
Sonnerup Plantage under Odsherred Distrikt), hvor det sikkert 
vides, at der ingen Egern lever. 
3. Undersøgelser over musegnavede Kogler 
i jyske Skove og Plantninger. 
Efter hvad der altsaa er oplyst af A11 u m, R o s t r u p og B oa s, 
kan det betragtes som en Kendsgerning, at Mus gnaver Kogler af 
Gran, Fyr og Lærk for at faa fat i Frøene. Men jeg kunde ikke 
af de foreliggende Skildringer se, hvorledes jeg skulde naa til en 
sikker Afgørelse af det Spørgsmaal, jeg havde stillet mig m. H. til 
de Kogler, jeg havde fundet ved Køge og i Rold Skov. Jeg sav¬ 
nede Angivelser om, hvorledes man kan kende de musegnavede 
Kogler fra de egerngnavede. Selv havde jeg jo ved Skaarup fun¬ 
det nogle egerngnavede Kogler, som jeg syntes lignede dem, som 
jeg havde antaget for gnavede af Mus, og maaske vilde der ved 
Undersøgelse af et større Materiale fremkomme nye Typer af (for¬ 
mentlig) musegnavede Kogler, som helt udviskede det Billede af 
en vis Forskellighed, jeg foreløbig havde dannet mig. 
For mulig at naa til Klarhed besluttede jeg mig til i Sommer 
at undersøge nogle flere Naaleskove. Under min Rejse som Cen- 
‘) Forstzoologie, 2. Aufl., I, Såugethiere, 1876, S. 174. 
7 Altum: Unsere Mause in ihrer forstlichen Bedeutung, 1880, S. 19. 
Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Bd. 71. 
6 
