86 
Prøve er afbildet i PI. III) kunde her i Hedegaardens Plantage 
findes ret højt oppe i Fyrrene, indtil 4 Meter over Jorden. Boas, 
der først har beskrevet denne mærkelige Form af Gnav, mener, 
at den skyldes Rødmusen, og giver følgende Grunde for denne 
Antagelse: „Da der er tydelige Gnavspor til Stede paa de over¬ 
gnavede Skæl, er det utvivlsomt, at det er en Gnaver, der har ud¬ 
ført Arbejdet. Om Egernet kan der ikke være Tale; det bider som 
bekendt Koglerne af, før det begnaver dem. Ogsaa Hasselmusen 
maa udelukkes allerede af den Grund, at saadanne Kogler bl. a. ere 
fundne i Nordjylland, hvor der ingen Hasselmus findes. Tilbage blive 
af klatrende Gnavere kun Skovmusen og Rød musen. Og at det 
er denne sidste, mener jeg med Bestemthed at kunne slutte deraf, 
at en af mine fangne Rødmus begnavede en af de forelagte Fyrre- 
kogler nøjagtigt paa samme Maade som den, paa hvilken Flertallet 
af de ovenfor omtalte Fyrrekogler vare behandlede: Gnavet var en¬ 
sidigt, Kogleskællene lodes tilbage paa den ene Side, Skællene 
var gnavede over rent og skarpt; kun var der den Afvigelse, at 
ogsaa Skællene ved Grunden vare noget begnavede — Koglen, 
jeg gav Dyret, sad ikke fast ved Grenen.“ 
17.Juli. Nørre Nissum. 
I Udkanten af Præstegaardens Have staar nogle anselige Hvid¬ 
graner, under hvilke der var Musehuller. Ved at grave ned i et 
af dem fandt jeg en Bunke gnavede Kogler af Hvidgran sam¬ 
men med Skæl og Frøvinger. 
18.Juli. Gudumlund. 
Under Hvidgraner fandtes talrige gnavede Kogler med ved¬ 
liggende Skæl og Frøvinger. 
20. Juli. Tveds Plantage. 
Bestaaende hovedsagelig af Bjærgfyr, Sitkagran og Hvidgran. 
Inde under sidstnævnte fandtes hyppig gnavede Kogler af Hvid¬ 
gran med vedliggende Kogleskæl og Frøvinger. Der saas ingen 
gnavede Kogler paa Bjærgfyrren. 
23. Juli. Plantning mellem Øster og Vester Vandet. 
* 
Bjærgfyr og Hvidgran. Under Granerne, men til Dels ogsaa 
under Fyrrene, fandtes talrige afskællede Kogler af Hvidgran 
