* 
96 
Granstub, med 2 helt gnavede, 2 paagnavede og 2 ugnavede 
Rødgrankogler samt Skæl. I samme Afsnit af Skoven fandtes 
talrige gnavede Rødgrankogler liggende paa Jorden, ét Sted 
med tilhørende Skæl, og her saas tydeligt, at der var fjernet Ris 
og Kvas. Man maa bestemt tro, at alle de frit liggende gnavede 
Rødgrankogler oprindelig har været dækkede. 
En Bakke Nord for Mosskov, Vest for Banelinien, er nu helt 
afdrevet og bevokset med Ørnebregner, Hindbær og Brombær. Her 
fandtes Masser af „gamle“ gnavede Rødgrankogler, stedvis i 
Hobe med vedliggende Skæl. De maa stamme fra Granskovens 
Tid og ligger nu saa aabenlyst for Dagen, fordi alt er fjernet, 
baade Træer og Grene. 
Nær Buderupholm fandtes i en Skovskrænt under nogle store 
Hvidgraner Ophobninger af gnavede Hvidgrankogler og Skæl. 
Under nogle i Nærheden voksende Rødgraner fandtes gnavede 
Kogler baade af Rød- og Hvidgran; enkelte Steder var Rød¬ 
grankoglerne samlede i smaa Dynger med vedliggende Skæl. vist¬ 
nok oprindelig dækkede, men nu afdækkede ved Skovarbejderes 
Virksomhed. 
Mellem Buderupholm og Skørping fandtes gnavede Kogler af 
Rød- og Hvidgran paa samme Sted, men i forstyrret Leje. 
3. August. Rold Skov. 
Mellem Arden og Mosskov, Vest for Jernbanelinien, var et Af¬ 
snit af Skoven ret uforstyrret og bestod af store Rødgraner med 
noget Bjærgfyr, og alle Vegne laa der Kvas af Gran og Fyr. Under 
en halvvejs væltet mægtig Granstub fandtes et stort Musekammer. 
Rummet under Stubben og dens tykke Rødder var benyttet i en 
Længde af et Par Meter og ligesom delt i to Hovedafdelinger, for¬ 
bundne ved en kort Gang. Den ene Hovedafdeling fandtes under 
selve Stubben, der dannede Kammerets Bagvæg, Sidevægge og 
Loft, medens Kammeret var aabent udadtil, saa at man let fik Ad¬ 
gang til det; iøvrigt var dette Kammer atter underafdelt i flere, 
der indeholdt tommetykke Dynger af Kogler, Skæl og Frøvinger; 
ialt fremdroges 61 Rødgrankogler, deraf 49 gnavede helt eller 
næsten helt, 8 paagnavede og 4 ugnavede, og 40 gnavede Fyrre¬ 
kogler. Kammerets anden Hovedafdeling laa under Stubbens 
Rødder, der som Bjælker støttede Loftet; dette bestod af et tykt 
