101 
man prøver paa at skære i en Grankogles tørre, strittende Skæl. 
Men det maa erindres, at de Rødgrankogler, som Musene slæber 
ind i deres Skjulesteder, er friske Kogler, hvis saftige, tæt tiltrykte 
Skæl er lettere at gnave i end en tør Grankogle; og da Musene 
anbringer Koglerne under Ris, i underjordiske Gange osv., bevarer 
de dem mod at blive tørre, lukke sig op og tabe Frøene — de 
af Musene skjulte Kogler er altid paavirkede af Jordbundens Fug¬ 
tighed, derfor forholdsvis møre at gnave i, og Skællene ligger trykte 
tæt ind til hverandre og holder Frøene fast. Opbevarede i tør og 
varm Stueluft har alle mine indsamlede Kogler, hvorpaa der findes 
Skæl, aabnet sig, og de taber ’efterhaanden Frøene; men anbringes 
en saadan Kogle i Fugtighed, bøjer den atter sine Skæl ind mod 
Aksen og dækker Frøene. Foruden selv at være i Sikkerhed og 
ikke at kunne ses under Maaltiderne opnaar Musene ved at an¬ 
bringe Kogler i deres Skjulesteder tillige de nævnte Fordele med 
Hensyn til Koglernes Tilstand. 
4. De egern- og musegnavede Koglers 
Lejringsforhold. 
At alle de i det foregaaende omtalte Kogler fra samtlige jyske 
Lokaliteter (og fra Køgegaard paa Sjælland) var gnavede af Mus, 
ikke af Egern, kan der ikke tvivles om. Fundforholdene var, som 
det fremgaar af Beskrivelserne, i det hele og store af den Art, at 
de udelukkede enhver Tanke om Egern. Desuden kendte man 
paa de paagældende Steder intet til Forekomsten af Egern, og det 
er næsten umuligt at tænke sig, at dette Dyr skulde være aldeles 
overset. 
Jeg skal nu gaa over til, paa Grundlag af de indhøstede Er¬ 
faringer og det indsamlede Materiale, at foretage en Sammenlig¬ 
ning imellem de Forhold, hvorunder Egern og' Mus aflejrer de 
gnavede Kogler, samt, i et efterfølgende Kapitel, undersøge, hvor¬ 
vidt de egerngnavede og de musegnavede Kogler kan skelnes fra 
hinanden. 
1 en Egern-Skov, Saadan som jeg kender den fra Jylland (Thors¬ 
ager paa Djursland), Fyen (Skaarup) og Sjælland (Dyrehaven ved 
København), finder man tit smaa Bunker af Skæl og Frøvinger 
