102 
ved Siden af de gnavede Kogler, thi Egernet gaar ofte ned fra 
Træerne og gnaver Koglerne paa Jorden. Men desuden ser man 
store Mængder af gnavede Kogler spredt over Skovbunden, uden 
at der ligger Skæl og Frøvinger ved ; det kommer af, at Egernet 
hyppig bider Koglerne af Grenene og gnaver dem oppe i Træerne; 
Skæl og Frøvinger drysser ned og spredes, og tilsidst kastes den 
gnavede Kogle ned. 
Hvor Mus har gnavet Kogler, finder man derimod altid Skæl 
og Frøvinger liggende ved de gnavede Kogler — for saa vidt da 
ikke de oprindelige Lejringsforhold er bleven forstyrrede ved Men¬ 
neskers eller Dyrs Færden i Terrænet. Thi Musene gnaver kun 
de nedfaldne, paa Jorden liggende Kogler. 1 ) 
Og Musenes Behandling af Koglerne sker for det meste, i 
Modsætning til Egernets, i det skjulte. De gnavede Kogler med 
Skæl og Frøvinger findes i underjordiske Kamre og Gange, eller 
gemt under Træernes nedre, tæt til Jorden trykte Grene, eller 
under Brændestabler, afhuggede Grene, Kvas osv. Og vel kan 
Egernet, naar det gaar ned paa Jorden for at gnave Kogler, fore¬ 
tage dette Arbejde inde under Træernes ned til Jorden hængende 
Grene eller paa anden Maade i det skjulte, men de mange i Træ¬ 
erne gnavede, paa Jorden nedkastede og dér aabenlyst henliggende 
Kogler forraader straks Tilstedeværelsen af Egern. 
Kort sagt: Betræder man en af Egern beboet Naaleskov, vil 
ens Øje straks fanges af den store Mængde gnavede Kogler, der 
ligger aabenlyst spredt overalt paa Skovbunden. I en Naaleskov 
derimod, hvor kun Musene huserer, ser man — naar Lejringsfor¬ 
holdene ikke er forstyrrede — som Regel ikke meget til gnavede 
Kogler, der skal gerne ledes efter dem paa skjulte Steder. 2 ) 
Dertil kommer saa, som vi skal høre nærmere om i næste 
Kapitel, en meget væsentlig og let opfattelig Forskel, at de Kog¬ 
ler, som Egernet strør om sig med, ser saa forskellige ud, hvor¬ 
imod de af Musene behandlede Kogler alle er gnavede paa en og 
samme Maade. 
1 Her ses bort fra det særegne Forhold, at Rødmusen, som Prof. Boas 
har oplyst, gnaver de paa Fyrretræer siddende Kogler; men den løsner 
ikke Koglerne fra Grenene, saaledes som Egernet gør det. 
2 ) Det gælder ikke altid om Hvidgrankoglerne, der kan ligge ret aabenlyst, 
f. Eks under Træer, hvis Grene ikke naar ned til Jorden. 
