106 
Koglen 
gnavet paa mere 
end to Maader: 
Forneden 
Paa Mellemstykket 
Foroven 
m Type 2; 
som Type 3; som Type 2; 
1 Kogle 
— 2 
7 
8 
1 - 
— 2 
— 8 
— 3 
1 
— 3 
5 
— 3 
1 — 
— 4 
— 2 
— 1 
1 — 
— 5 
— 3 
— 2 
1 — 
— 8 
— 5 
— 3 
1 — 
5 
3 
— 1 
1 
Musegnavede Rødgrankogler. 
I Modsætning til de mange Maader, hvorpaa Egernets Kogler 
kan være gnavede, er de af Mus behandlede Kogler af et ens¬ 
artet Udseende og kun at henføre til én Type. Denne Type (PI. II, 
Fig. 1) minder om Egernets Type 7, idet Frøskællene er bidt af lidt 
nedenfor Dækskællenes Spids; men i Sammenligning med Egern¬ 
typen 7 er den musegnavede Kogle endnu mere „glat“ at se til; 
Musene gnaver nemlig Frøskællene- rent og skarpt næsten helt 
over, saa at der paa Bidfladen kun foroven ses en yderst svag 
Flosning, sammenlignet med hvilken Flosningen hos Egernets Type 
7 er betydelig stærkere. 1 ) Dækskællene kommer som Regel ikke 
synderligt til at paavirke Koglens Udseende, set med blotte Øjne, da 
de kun lige med Spidsen naar op over Frøskællene, eller denne 
Spids er bidt af. Aksen med de tilbagesiddende Grunddele af Frø¬ 
skællene er af Fingertykkelse. Paa Frøskællene ses tydelige Gnavspor. 
Fremhæves kan yderligere, at den musegnavede Kogle helt 
igennem er behandlet ensartet, pillent, ja næsten pertentligt, hvor¬ 
imod der paa Egernkoglen Type 7 hist og her sidder længere 
Flager tilbage paa Frøskællene. 2 ). 
Af Afvigelser har jeg kun fundet nogle mindre væsentlige, 
nemlig: I nogle Tilfælde kan Trevlerne langs Frøskællenes Over- 
' Her forudsættes, at man har friskgnavede Kogler for sig. Thi ved læn¬ 
gere Tids Henliggen i det fri forvitrer Koglerne, og de fine Karaktertræk 
udviskes, saa at det bliver vanskeligt, undertiden vistnok umuligt at skelne 
imellem den egerngnavede Kogletype 7 og den musegnavede Kogle. 
2 ) Ved en Bedømmelse af de fotograferede Typer maa tages i Betragtning, 
at Egerntypen 7 (PI. VI, Fig. 2) repræsenterer et særlig „glat“ Stykke, 
udvalgt blandt adskillige af samme Type, der er mere flossede. 
