108 
b. Fyrrekogler. 
Musegnavede Fyrrekogler. 
Af saadanne har jeg en stor Mængde, dels samlede paa Jorden 
(navnlig fra de ryddede Brændestablers Plads i Feldborg Plantage, 
jfr. S. 92), dels fra underjordiske Kamre og Gange (under den store 
Stub i Rold Skov, jfr. S. 96 — 98, o. fl. St.). 
Disse Kogler frembyder i det hele en ensartet Type; Skællene 
er gnavede over et godt Stykke fra deres Grund; det enkelte Skæl 
er gnavet glat over forneden, men langs Overkanten er der smaa 
Spidser fra de overbidte Strenge. I Toppen er som Regel 3 — 6 
Skæl urørte. De smaa Skæl nærmest ved Koglens Basis er som 
Regel urørte, og Koglen kan da have en meget smuk og regelret 
Kegleform (PI. II, Fig. 5); men ofte er Koglens Basalskæl mer 
eller mindre gnavede, undertiden saa stærkt, at Keglen indsnevres 
forneden (PI. II, Fig. 6). 
Afvigelser fra denne Type er ret sjeldne og dannes væsentlig 
af nogle ganske unge Kogler, i hvilke der er gnavet uregelmæs¬ 
sigt ind fra Siden. 
Men foruden de affaldne Kogler gnaver Musene ogsaa, som 
Boas har oplyst, de paa Fyrretræerne siddende Kogler. Jeg har 
samlet en Del saadanne og ved Sammenligning med de nedfaldne 
Kogler fundet, at de er gnavede paa ganske tilsvarende Maade. 
Der er jo det særegne ved de fleste af de paa Træerne siddende, 
gnavede Kogler, at Gnavet er ensidigt, og de er derved lette at 
kende, selv om de senere falder af Træerne — og jeg har virke¬ 
lig fundet dem mellem de paa Jorden gnavede Kogler —, men 
den gnavede Del er behandlet paa samme regelmæssige Maade 
som de andre Kogler. Og er Koglen paa Fyrren gnavet helt rundt, 
som det undertiden er Tilfældet, er den ikke til at skelne fra saa¬ 
danne paa eller under Jorden liggende Fyrrekogler, paa hvilke de 
smaa Kogleskæl nærmest ved Koglens Basis er urørte. 
♦ 
Egerngnavede Fyrrekogler. 
Finder man saaledes for de af Mus behandlede Fyrrekogler, 
at de udgør én eneste Type — ligesom Tilfældet er med de af 
Mus behandlede Rødgrankogler og svarende meget godt til dennes 
