109 
musegnavede Type —, vil man finde, at Fyrrekoglerne — atter i 
Overensstemmelse med Rødgrankoglerne — gnaves paa forskellige 
Maader af Egern. 
Mit Materiale af egerngnavede Fyrrekogler har jeg samlet ved 
Thorsager (Djursland) l ) i en lige ved Jernbanestationen beliggende 
Plantage, bestaaende af Bjærgfyr, Rød- og Hvidgran. Blandt de 
egerngnavede Fyrrekogler er meget almindelig en Type, der svarer 
til Type 1 blandt de egerngnavede Rødgrankogler, idet Fyrrekoglen 
er afskællet helt ind til Aksen, paa hvilken der ses Fordybninger 
paa de Steder, hvor Skællene er revne ud; foroven sidder nogle 
faa hele Skæl tilbage (PI. VII, Fig. 13, 14, 15 og 16). Men ofte 
gaar Egernet kraftigere tilværks, idet det fuldstændig spalter Kogle¬ 
aksen i lange Trevler, der hænger ved Skællene; den optrevlede Akse 
kan holdes sammen forneden, saa at man faar en gnavet Kogle af 
det ejendommelige Udseende, som Fig. 1, PI. VII viser, men Kog¬ 
len kan ogsaa spaltes helt ned, saa at der efter Maaltidet ikke 
findes andet af den end en lille Kegle (PI. VII, Fig. 12), der op¬ 
rindelig har siddet inde i Aksen (ses paa Fig. 1, PI. VII), og saa 
Kogleskællene, paa hvilke der hænger lange Trevler af Koglens 
Akse (se Fig. 2—11, PI. VII). 
Sjeldnere forekommer en Type som den i Fig. 17 og 18, PI. 
VII afbildede, hvor Skællene er bidte over helt nede ved Grun¬ 
den, saa at der paa Aksen sidder tilbage af Skællene skjoldformede 
Ar med tydelige Gnavspor. En lignende Type er den i Fig. 19, PI. 
VII afbildede, hvor Skællene ogsaa er bidte over nær ved Grun¬ 
den, men ikke saa glat, saa at Aksen faar et pigget Udseende. 
Endelig er der en Del Kogler, som har det tilfælles, at de er mer 
eller mindre „laadne“: Skællene er revne over et kortere eller læn¬ 
gere Stykke fra Grunden, men af den afrevne Del af Skællet sidder 
traadformede Strenge tilbage og giver Koglen Udseende af at være 
*) Hr. Adjunkt M. M ø 11 e r i Aarhus har meddelt mig, at de mange Egern i 
Djursland skyldes Excellensen Estrup, der for godt og vel 20 Aar siden 
indførte 4 Egern fra Sverige og udsatte dem i Naaleskov ved Skafføgaaid. 
Dagen efter fandtes det ene Egern dødt, men Resten trivedes og for¬ 
merede sig stærkt. Allerede Aaret efter fandtes Egern i Fjeldskov ca. 
3 km fra Udsættelsesstedet og adskilt fra dette ved ca. 3 km aabent Land. 
Ganske faa Aar efter fandtes Egern i alle Egnens Skove og nu overalt 
i Djursland. ;Disse Oplysninger skyldes en Søn af Excell. Estrup, Hr. 
Godsejer A. Es trup, Enebo ved Pindstrup). 
