Egernet behandler baade Rødgran- og Fyrrekogler paa flere for¬ 
skellige Maader, medens Musene kun gnaver dem paa én Maade, 
og vel nærmer den musegnavede Type sig til en bestemt Type af 
egerngnavede Kogler, men der kan alligevel paapeges smaa For¬ 
skelligheder imellem dem (jfr. S. 106 og S. 110). Hvidgrankogler 
er kun fundet behandlede paa én Maade af Egern, men denne 
er helt forskellig fra den Maade, hvorpaa Mus gnaver Hvidgran¬ 
kogler (jfr. S. 111 — 112). 
Det er altsaa muligt at kende de egerngnavede Fyrre-, Hvid¬ 
gran- og Rødgrankogler fra de musegnavede. 
Værd at mærke er det, at Musene gnaver Kogler paa ganske 
overensstemmende Maade, hvad enten de er af Fyr, Hvidgran eller 
Rødgran. 
Jeg skal endnu tilføje, at det ikke har været mig muligt at 
kende de to Slags Gnav fra hinanden paa Mærkerne efter Dyre¬ 
nes Tænder. Man skulde synes, at Egernet, der er saa meget 
større end Musene, maatte efterlade bredere Gnavspor paa Kog¬ 
lerne; men ser man Egernets Hovedskal efter, finder man, at Under¬ 
kæbens Fortænder er forbavsende smalle i Spidsen, ikke bredere 
end Musenes, saa at de paa Kogleskællene efterladte Gnavspor 
maa komme til at ligne hinanden. 1 ) 
6. Tillæg: Undersøgelser over musegnavede 
Kogler i Nordsjælland. 
Efter Hjemkomsten fra Jylland har jeg været stærkt optaget af 
Embedsforretninger og har kun kunnet foretage nogle faa Halvdags- 
Ekskursioner pr. Cykle i Københavns Omegn. Jeg har besøgt Store 
') At Egernets Fortænder i Undermunden er saa smalle fortil, kommer af, 
at de er stærkt slidte paa den Flade, de vender mod hinanden; Under¬ 
kæbens Grene er nemlig, som bekendt, ikke voksede sammen fortil, 
men er bevægelige mod hinanden, hvorved de sammenstødende Tand¬ 
flader slides. I Overmunden derimod er Fortænderne hos Egernet meget 
bredere end Undermundens og meget bredere end Overmundens For¬ 
tænder hos Musene, men jeg kan ikke finde sikre Mærker af de øvre 
Fortænder paa Koglerne. 
Vidensk. Medd. fra Dansk naturh. Foren. Rd. 71 
S 
