123 
Fig. 2—11. Skæl af en Kogle, der er helt splittet, saa at Skællene findes 
spredte paa Jorden; de fraspaltede Dele af Kogleaksen hænger ved 
Skællene som lange Traade. 
Fig. 12. Den kegleformede Tap, som har siddet inde i Kogleaksen og er det 
eneste af denne, som er bevaret udelt. 
Fig. 13—16. Kogler, hvor Aksen er bevaret; paa Aksen ses Mærker efter 
de afrevne Skæl. 
Fig. 17—18. Kogler, hvor Skællene er bidte over helt nede ved Basis. 
Fig. 19. Kogle, hvor Skællene er bidte over nær ved Basis. 
Fig. 20—24. Flager af de smaa Skæl nærmest ved Koglens Basis (de gnaves 
af i Partier). 
PI. VIII. 
Alle Stykker er fra Thorsager paa Djursland. 
Fig. 1—6. Egerngnavede Kogler af Bjærgfyr, mer eller mindre „laadne u at 
se til 
Fig. 7. Egerngnavet Kogle af Bjærgfyr, med korte Trevler. 
Fig. 8—10. Ganske unge Kogler af Bjærgfyr, gnavede af Egern. 
Fig. 11 —12. Egerngnavede Kogler af Hvidgran. 
PI. IX. 
To af Musenes Spisesteder i Ryget Skov, 
fotograferede d 1. December 1919. 
Øverste Billede: Under og foran en tyk Granstamme, af hvilken en lille Del 
er kommen med øverst i Billedet, ses flere musegnavede Rødgran¬ 
kogler med vedliggende Skæl og tomme Frøvinger. Spisestedet stam¬ 
mer fra medio November; da var hele Terrænet dækket af Sne, men 
i Læsiden af fældede og afkvistede Graner havde der dannet sig 
snebare Pletter; herhen havde Musene slæbt Kogler og bearbejdet 
dem (jfr. S. 118, 10 /io); Billedet viser en saadan Plet, men fotograferet 
senere, efter at Sneen var smeltet. 
Nederste Billede: Et andet „Værksted 44 med gnavede Rødgrankogler, Skæl 
og Frøvinger. Spisestedet ligger nu aabenlyst, men i Efteraaret, da 
Musene spiste der, var det helt dækket af Vegetation (jfr. S. 116, 
l2 /io), der nu er visnet. 
11-12—1919. 
