150 
Overlmdscellerne i Bladets Kanter og paa Blomsterstands¬ 
skaftets Køl ere altid mere tykvæggede og radialstrakte. Her 
findes ogsaa den eneste Form af Haar (Fig. XIII), som jeg har 
truffet lios X?/Ws-Arterne, nemlig Udposninger fra Cellernes Midte. 
De ere altid enormt fortykkede, men kunne i øvrigt være af meget 
forskjellig Længde, enten ganske lave (X angustifolia ) eller middel¬ 
lange (X. asperata, schizachne ) eller temmelig lange ( X. cdata ); lios 
nogle Arter findes de aldeles ikke ( X . teretifolia, montwaga). 
Det mest karakteristiske for Tværsnittet af Xyrisbladet er 
foruden Overhuden Mestomstrængens Forhold. 
De ere altid omgivne af mekanisk Væv (en Mestomskede) og 
parenkymatisk Ledningsskede; det mekaniske Væv naar aldrig 
Overhuden og er ikke udviklet i Form af Dragere; dette er en 
Følge af Bladets sammentrykte, bilaterale Form. 
Hvad der imidlertid er nok saa ejendommeligt er den Om¬ 
stændighed , at Karstrængene i Bladpladen i Begelen ikke løbe 
enkeltvis, men to til fire, i Almindelighed tre sammen med fælles 
Stereom- og Parenkymskede. De tyndere Strænge ere derhos 
orienterede paa bestemt Maade i Forhold til den storre, som de 
ledsage (AI montwaga, teretifolia, asperata, angustifolia o. a.). 
Tværanastomoser af den for Monokotyledonerne almindelige 
Form findes ikke imellem Xyrisbladets Karstrænge; derimod findes, 
om end ikke hyppig, meget spidsvinklet tilsluttende Anastomoser 
især henimod Bladets Spids. Denne Forbindelse mellem de kraf¬ 
tigere Bladnerver iværksættes af de nysnævnte, tyndere, ledsagende 
Karstrænge. Dette kan meget smukt iagttages hos X. plantaginea\ 
saa godt som aldeles uden Anastomoser er Bladet af X. teretifolia. 
Blomsterstandens Skaft indeholder ikke de nævnte Mestom- 
associationer. Det er af en i Hovedtrækkene mærkværdig ensartet 
Bygning hos alle Arter. 
Dets mekaniske System er overalt en Stereomcylinder, til hvis 
Inderside en dobbelt Kreds af afvexlende tyndere og tykkere Me- 
stomstrænge (de sidste med Protohadromlakune) støtter sig, mere 
eller mindre indlejret i det mekaniske Væv. Dette er saa vel her 
