154 
C. Raunkiær, Vesterhavets Øst- og Sydkysts Vegetation (Festskrift i 
Anledning af Borcks Kollegiums 200-Aars Jubilæum. Kjøbenhavn 
1889). 
Andre Skrifter, i hvilke der kan findes Oplysninger om Sandplan¬ 
terne, og som ere benyttede af mig, ere: 
Buehen au, Tiber die Vegetationsverkaltnisse des „Holms“ (Psamma are- 
naria Rom. et Sclmltes) und der verwandten Dlinengraser (Abhandl. 
Naturw. Vereins. Bremen. X. 1889). 
— Bie Flora der Ostfriesisclien Inseln (ibidem, II, p. 201). 
— Weitere Beitrage z. Flora d. Ostfries. Inseln (ibidem, IV og Vil). 
Duval-Jouve, Bulletin de la Société botanique de Franee, XVIII. An¬ 
nales des Sciences (6 Ser.), I. — Etude anatomique de quelques 
Graminées et en particulier des Agropyrum de FHérault (Mém. Acad. 
Montpellier. 1870. VII). 
Tschirch, Beitrage z. der Anatomie und dem Einrollungsmeclianismus 
einiger Grasblatter (Pringsh. Jahrb. 13). 
Giintz, Untersuchungen iiber die anatomische Structur der Gramineen- 
blåtter. Leipzig 1886. 
Giltay, Anatomische Eigenthiimlichkeiten in Bezielmng auf klimatische 
Umstande (Nederl. Kruidk. Arcli. IV, 1886). 
Brick, Biologie und vergleichende Anatomie der baltischen Strandpflanzen 
(Schriften d. naturforsch. Ges. zu Danzig, VII, 1888). 
Aresclioug, Bladets Anatomi. Lund 1878. 
Mas c lef, Etudes sur la géographie botanique du Nord de la Franee 
(Journal de botanique, II). 
Samsøe Lund, Vejledning til at kjende Græsser i blomsterløs Tilstand. 
Med 9 Tavler. (Landbrugets Kultnrplanter, Nr. 3. Kjøbenhavn 1882). 
Eug. Warming, Om Skudbygning, Overvintring og Foryngelse (Fest¬ 
skrift udgivet af den naturhistoriske Forening i Kjøbenhavn 1884 
—90). 
Iste Bælte. Sandstranden 
(de psaminofile Halofyters Formation). 
Ved mange af vore Kyster er Havstokken eller Forstranden 
sandig, dannet af fint Kvartssand, som Havet skyller op, og i 
hvilket der kan findes en Mængde Kalkskaller eller Brudstykker af 
saadanne. Havets Nærhed, de Saltpartikler, som Vinden og Sprøjtet 
fra Bølgerne uafbrudt fører ind over Stranden, gjøre denne Sand¬ 
bund tillige saltrig; mange Steder overskylles periodisk af Havet, 
og i ringe Dybde vil man kunne træffe det saltholdige Grundvand. 
Denne Bunds Natur maa derfor kortelig betegnes saaledes: løs 
