157 
dog paa Oversiden (Fig. 10 B). Chlorofylkornene ligge ofte i 
Bælter og i Enderne af Palissadecellerne med klare Partier 
Fig. 10. Cdkile mciritima. 
imellem. Om Midtnerven er et klart Parenchym. Spalteaabnin- 
gerne (Fig. D) ligge i Overfladens Niveau (Fig. C, E). 
Salsola Kali forekommer mig at være en Plante, hvis 
Torne ikke kunne ansees fremkomne som Værn mod Dyr, men af 
andre (rent fysiske) Grunde. Dens haarlignende Rod og Forgre- 
i 
ning er som foregaaendes. Areschoug, Giltay og Brick have 
behandlet dens Anatomi. Den har ingen Vox, men kan være stiv- 
haaret af mange, smaa og stive Haar. De tykke, omtrent lialv- 
trinde eller svagt rendedannede Blade ere isolaterale; for største 
Delen dannes de af et i Midten liggende, udpræget Vandvæv uden 
Intercellularrum. Der kan findes Spor af Chlorofylkorn i det lige¬ 
som ogsaa i Stængelbarken. Vandvævet gaaer paa sine Steder ud 
til Overhuden, som er ret tykvægget, og hvis Spalteaabninger 
ligge omtrent i Niveau med dens Yderflade, med Spalten paatværs 
af Organets Længdeaxe. Chlorofylparenchymet er dannet af to 
Cellelag: yderst eet Lag Palissadeceller med mange luftfyldte Inter¬ 
cellularrum, under dette et Lag meget lavere, paa Tværsnit næsten 
kvadratiske Celler, „Stivelsebeholdere w efter Brick. Mærkes maa 
sluttelig, at der foruden de (3) store Nerver i Vandvævet er et 
