178 
meget langsomt at forraadne, naar de begraves i Klitsandet; jeg 
har ved Maarup seet gamle Klitter, af hvilke Stykker vare ned¬ 
styrtede, og i hvis Indre de kraftige, fingertykke Rødder og Grene 
af Klittornen fandtes aldeles uden videre Spor af Forraadnelse i 
mange Metres Dybde. 
Løvbladene ere som bekjendt dækkede af skjoldformede 
Haar. 
Efter Andresen sætter den kun hvert 5te Aar rigelig Frugt. 
De rødgule Frugter modnes i September. 
Paa Hippophae s Rødder optræde som bekjendt talrige smaa 
Knolde lig Papilionaceernes bekjendte Rodknolde. Jeg har omtalt 
og afbildet dem i Botanisk Tidsskrift 1. c. p. 109. Disse Rodknolde 
optræde strax paa Kimplanternes Primrod. 
Lathyrus maritimus spiller ofte ogsaa en vigtig Rolle 
her; saaledes har jeg seet den ved Blokhus optræde som en af de 
første og i store Mængder mellem Hjelmen og Hippophae, dækkende 
Klitsandet med sine blaagrønne Skud og smukke røde Blomster. 
Ligeledes kan Al sine p ep l o ide s brede sig i Sandet mellem 
Klitplanterne og gaa højt ind i Klitten. 
I andre Lande optræde andre Planter i denne yderste Klit¬ 
række, hvor Kampen med Flyvesandet er staaende, og hvor det 
løse, bevægelige Sand er overvejende; saaledes hører ifølge Mas- 
clef Convolvulus Solclanella og Euphorhia Paralias til denne 
1ste Række, „les sables mouvants“; med Nød og næppe fæste 
de sig. 
3die Bælte. Sandskjægformationen 
(Landklitten; Sandmarken). 
Naar Hjelmen og de andre nævnte Arter nogenlunde have 
bragt Sandet til Ro mellem deres Tuer, bliver Bunden passende 
for flere andre Arter, der ikke ere saa kraftigt udstyrede til 
Kampen; men mange af dem vise dog, i mindre Grad, de samme 
Fænomener, som følge med Kampen: de begraves af Sandflugten, 
skyde op gjennem Sandet, forgrene sig, begraves paany o. s. v. 
