190 
rotundifolia , Po lyg ala vulgaris, Potentillci argenteci, Taraxacum 
officinale , o. fl. Mærkværdigt mange af disse Planter liave grund- 
stillede og i Roset stillede Blade; tillige have tieres Skud Tilbøje¬ 
lighed til at brede sig vandret ud og lægge sig ned paa Jorden. 
Skjønt saadanne Planter, der ved en mere eller mindre kraftig 
Primrod ere fæstede i Sandet og hvis Skud ikke have Evnen til 
at strække sig og danne Birødder, i Almindelighed ere lidet skik¬ 
kede til at optage Kampen med Sandet, er der dog enkelte, som 
formaa dette. Til disse høre f. Ex. Lotus corniculatus. Fra 
de begravede Skud skyde nye, blege, etiolerede og med Lavblade 
udstyrede tilvejrs. Primroden er ofte meget lang og forvedet. 
Ogsaa Eryngium maritimum kan her nævnes; begraves den 
af Flyvesandet, skyder der lange, trinde, blege Lavbladskud op 
gjennem det, undertiden gjennem Lag af Vs—V 2 M. Dybde, der 
danne Løvblade, saa snart de ere komne ovenover Sandet (se Fig. 30). 
De begravede Løvskud dø bort ned indtil Sideskuddene. Under¬ 
tiden seer man en stor Mængde af Skud i tæt Gruppe skyde op af 
Sandet, — aabenbart Grene fra een og samme Plante. 
F. Nogle Planter staa paa Overgangen mellem de ved Prim¬ 
rod stavnsbundne og de med krybende og rodslaaende Stængler 
udstyrede, idet de have en oftest kraftig Primrod og i det Hele 
danne Tuer, men deres paa Sandet ned liggende Grene kunne danne 
Rødder. Det afhænger af den Styrke, som disse Rødder ere i 
Stand til at opnaa, hvor vidt Tuen formaaer at dele sig i flere 
selvstændige eller ikke, og hvilken Udbredning Arten derved kan 
faa. Saadanne Planter kunne være ganske vel skikkede til den 
løse, endnu noget bevægelige Sandbund. 
Herhen høre følgende Arter. 
Thymus Serpyllum. I hver Tue er det sædvanlig ikke van¬ 
skeligt at finde Primroden, og de nedliggende Grene have oftest 
kun tynde Rødder. Undertiden sees ældre Tuer tilsandede i Midten, 
og en Deling af Tuerne kan sikkert foregaa * 1 ). 
0 Se iøvrigt Warming, Om Skudbygning, Overvintring og Foryngelse, 
i Naturkist. Forenings Festkrift 1884. 
