197 
Forst indtinder sig enkelte ganske smaa Lyngtuer, saa voxe de og 
Tallet formeres, og lidt efter lidt har den tyranniske Plante dækket 
Jorden med sit gronbrune Tæppe og fortrængt den meste anden 
Vegetation. Efterhaanden indtræde de Forandringer i Jordbunden, 
som P. Muller har omtalt saa fyldigt: et Morlag, Blysand og 
Rødjord dannes, og en typisk Lynghede er fremkommen. 
Klitplanternes anatomiske Tilpasning og 
xer op hile Natur. 
Jeg kan om dette Thema henvise dels til G il tav (1. c.) og 
Eaunkiær (1. c.), dels, angaaende de fysiske Forhold i Klitten, 
ogsaa til Bang og Andresen. Giltay har gjort Iagttagelser 
over Luftfugtigheden i hollandske Klitter, og har navnlig gjort op¬ 
mærksom paa, hvor forskjellig denne og Vegetationen kan være paa 
Steder, der kun ligge faa Skridt fra hverandre, naar Expositionen 
er forskjellig. Hvad det især kommer an paa for de fleraarige 
Sandplanter er, at Transpirationen reguleres efter den torre og 
varme Luft, der kan herske over Sandbund, og den Hede og 
Vandmangel, der kan herske i Sandbunden. Dette skeer paa for¬ 
skjellig Maade. Giltay nævner først: 
Bladoverfladens Reduktion. Som Exempel kan nævnes 
fra vor egen Flora en Del Strandplanter (Aster Tripolium, Plantcigo 
maritima , Schoberia maritima , Alsine (Halianthus) peploides, Sali- 
cornia herbacea ); men det er let at finde lignende, smalbladede 
Planter i Klitterne og paa Sandmarker, f. Ex. Galium verum , Arte- 
misia campestris , Jasione montana , Thymus Serpyllum, Armeria 
vulgaris, Spergula arvensis, Herniaria, Arenaria serpyllifolia, 
Plantago lanceolata, foruden Calluna, Empetrum og Juniperus o. fl. 
Hertil kunne de Græsser føjes, som have smaa og smalle, 
eller i n d r u 11 e d e Blade. De ovenfor omtalte og delvis afbildede 
Græsser have med Undtagelse af Elymus arenarius alle smalle og 
rendeformede Blade, og nogle af disse (alle?) have Evne til at 
rulle Bladene ind eller gjøre dem endnu smallere og mere 
