207 
b. Scopelus caninianus Bonap. 
Hos denne og den følgende Art sidde de 2 Par caudale Lys¬ 
pletter, hvormed Rækkerne ende, tæt sammen; langs Gatfinnen 
osv. er der her'9-(-8—9 = 17 —18 Par og over Afbrydelsen 
som sædvanlig en enkelt paa Siden af Legemet. De 3 supraanale 
Lyspletter danne her — i Modsætning til S. glacialis — en tem¬ 
melig tæt, skraat opstigende Række, der nærmer sig en 
Del til at være lodret. Hos det ene af de foreliggende Exem- 
plarer iagttages et uparret subcaudalt Lysorgan. Denne Art er 
taget af den afdøde Konkolog Møller paa 59° 37 n. Br. og 15° 36 
v. L. samt af Geologen Hr. J. K. V. Steens trup paa 57° 31 n. Br. 
og 39° 36 v. L. Størrelse 55—65 mm . Det er en af Middelhavets 
karakteristiske Arter, som dog ogsaa kjendes andensteds fra Atlanter¬ 
havet og fra det stille Hav. Det er rimeligvis denne Art, som 
er afbildet som S. glacialis i „The fisheries and fishing Industries 
of the United States 11 I, pi. 203; S. glacialis Blidt, er det ialfald 
ikke. Collett omtaler ogsaa en formentlig S. caninianus fra den 
norske Kyst (Norges Fiske, 1875, S. 154). 
c. Scopelus arcticus Ltk. 
har altsaa samme Stilling af de caudale parrede Lyspletter som 
foregaaende Art, men de Gatfinnen ledsagende Lyspletter danne her 
en sammenhængende (ikke afbrudt) Række paa 15 —16, 
omtrent som hos S. Eissoi } dog med den Forskjel, at deres Antal 
hos sidstnævnte Art ikke overstiger 11 eller 12. Og ligesom hos 
denne Art mangler da den Lysplet, som ellers, hvor hin Række er 
afbrudt, altid hævder sin Plads oven over Afbrydelsen. De 3 
supraanale Lyspletter sidde ogsaa her temmelig tæt sammen, men 
den brudte Række, som de danne, nærmer sig her ligesom hos 
S. glacialis til at være en vandret Linie. De pectorale Lyspletter 
indtage ogsaa her en mindre almindelig Stilling, idet de alle 3 sidde 
under og foran Brystfinnen. Et subcaudalt Lysredskab iagttoges 
hos 3 af de foreliggende Exemplarer, et supracaudalt hos 2 af dem. 
De ere alle smaa (højst 41 mm ). Arten er allerede taget i 1843 af 
