13 
nærme sig til og atter fjærne sig fra hinanden. Denne Skjoldbygning 
er fuldstændig udredet af Hudson-Gosse. Bugskjoldet kan nu 
og da være meget lille, og Gosse angiver, men vistnok fejlagtigt, 
at det helt mangler hos visse Euchlanis- Arter. Der findes altid 
bagtil et mer eller mindre dybt Udsnit, gennnem hvilket Foden 
kan strækkes ud; Forskellighederne i Forranden saavel i Kyg- som 
i Bugskjold have kun ringe systematisk Værdi. Ret ejendommeligt 
for flere herhenhørende Arter er det, at Rygskjoldet kan være hævet 
op i en høj Midtkøl (særlig Euchlanis triquetra). 
Den samme Panserbygning, som findes hos disse to Familier, 
er i sine Hovedtræk ogsaa til Stede hos Familien Coluridæ, navnlig 
hos Metopidia. Hos Slægten Colurus findes derimod en tilsyne¬ 
ladende ganske anden Pansertype, idet Pansret her bestaar af to 
i Ryglinien sammenvoxede Sideskjolde, der som Ostrakodernes Skaller 
kunne nærme sig til og fjærne sig fra hinanden. 
Hvor megen Forskel der end er paa Skjoldet hos Salpina 
Euchlanis og Colurus , er det dog stadig den samme Type, der 
gør sig gældende;* derfor kunne ogsaa disse forskellige Panser¬ 
former henføres til samme Type. Paa Overgangen mellem Euchlanis- 
og $«fø>ma-Pansret, hvilket sidstnævnte ogsaa kan beskrives som 
et Euchlanis -FmsQY , hvis Rygplade ved en Længdefure er sondret 
i to Halvdele, de saakaldte Sideplader, staar iLipZcus-Pansret, 
særlig det, der af Rousse let er beskrevet hos den af ham op¬ 
stillede Art D. trigona. Pansret er nemlig her spaltet ned langs 
Ryggens Midtlinie som hos Salpina og fremviser den samme dybe 
Fure mellem Ryg- og Bugskjold som hos Euchlanis. Visse Arter 
af Slægten Metopidia (M. acuminata og oxysternum) synes, hvad 
Pansret angaar, at bygge Bro mellem Euchlanis og Colurus. 
Fælles for alle hidtil omtalte Pansre er i alt Fald dette, at 
de enkelte Dele, hvoraf disse bestaa, ere indbyrdes bevægelige, 
samt at de ere tynde og hyaline uden særlig Skulptur. Bevæge¬ 
ligheden mellem Pansrets enkelte Stykker bevirker, at de til disse 
Familier hørende Arter ere temmelig formskiftende. Alt efter den 
Mængde Føde, Tarmen indeholder, og efter Kønsstoffernes Modnings- 
