35 
bievne bestridte hos Former, hvor de faktisk findes, og at 
adskillige Arter ere bievne beskrevne to Gange under forskellige 
Navne. Man faar sikrest Fimrelapperne at se, naar Dyrene sættes 
i meget store Vandbeholdere uden Planter. 
Den 2den Type kan altsaa karakteriseres saaledes: 
Alle herhen hørende Hjul or g an er kunne umiddel¬ 
bart afledes fra Proales Fimreskive, hvis væsentligste 
Kendemærker overalt ere bibeholdte. Dog er Hjul¬ 
skiven mer eller mindre terminalstillet, og en Kand- 
krans er som oftest p aa vi se lig; Hjulskivens Fimre- 
beklædning er sjældent reduceret, og Mundspalten er 
altid beliggende excentrisk. Hjuldyr med denne Type 
af Hjulorganer ere langsomme Svømmere; saafremt 
Fimrelapper ere udviklede, stiger Dyrenes Bevægelses¬ 
evne betydeligt; Hjulorganet staar kun i ringe Grad i 
Ernæringens Tjeneste. 
Ud fra denne 2den Type udvikle sig andre meget forskellig¬ 
artede Hjulorganer, der dog alle kunne føres tilbage til Fimre- 
skiven hos Proales og have bevaret enkelte af dennes karakte¬ 
ristiske Træk. Hvor forskelligartede disse Hjulorganer end kunne 
være, er det dog øjensynligt, at de alle ere byggede efter de 
samme Principper, som allerede vare ved at arbejde sig frem hos 
de under 2den Type omtalte Familiers Hjulorganer, men som her 
ikke vare i Stand til at gøre sig fuldlud gældende, nemlig: Ter¬ 
minalstillingen af Hjulskiven og Udviklingen af en 
Krans af Randcilier. Begge disse Forhold ere derimod komne 
til deres fulde Udvikling hos alle de 4 følgende Typer af Hjul¬ 
organer; hos disse reduceres fremdeles Hjulskivens Beklædning med 
Fimrehaar mere og mere og forsvinder undertiden helt, ligesom 
ogsaa Mundspalten nærmer sig mere og mere Hjulskivens Centrum. 
3die Type. Til denne henregnes Hjulorganet hos Synchætadæ 
og Asplanchnadæ. 
Synchæternes Hjulorgan bestaar af en terminalstillet, svagt 
fimreklædt Hjulskive, omgiven af en tydelig fremtrædende Rand- 
o# 
O 
