48 
begge Sider beklædte med Bundter af Ciliehaar, anbragte i ind¬ 
byrdes lige stor Afstand. 
For at forstaa denne Hjulorgantype maa man erindre, at Flos- 
culariderne ere fastsiddende Dyr, og at Hjulorganet derfor ingen 
Rolle spiller som Bevægelsesorgan, men kun staar i Ernæringens 
Tjeneste. Floscularia s Lapper og Stephanoceros Arme ere paa en 
vis Maade Fangarm-lignende Organer, som ved Ciliernes Hjælp 
hindre det Bytte, der liar forvildet sig ned i Bægeret, i at und¬ 
slippe. Den Vandstrøm, der leder Byttet ned i Bægeret, dannes 
derimod i væsentlig Grad af den ret svage Ciliekrans, som paa 
Bægerets Bund sidder om Mundspalten; saalænge intet større Bytte 
er indfanget, er Bægeret aabent foroven, og de enkelte Arme 
spærrede vidt fra hverandre. Naar et Bytte først er indfanget, 
lukkes det hos Floscularia sammen ved, at de enkelte Arme slaas 
indad, hvorved Randkransens Cilier komme til at staa skærmformet 
over Bægerets Bund; hos Stephanoceros lukkes det derimod ved, at 
hver enkelt Arm retter sig ud, og hele Kronen bliver længere og 
Rummet mellem Armene derved mindre. 
Enkelte Floscularider have opgivet den fastsiddende Levevis 
og ere bievne pelagiske; Hjulorganet, som hos disse tjener som 
Bevægelsesorgan, er her blevet væsentlig modificeret. Hos Fl. 
mutabilis ere i Følge Hud s on-G o s se, (p. 56), de lange, stive 
Cilier omdannede til korte, bløde og stærkt bevægelige Cilier, der 
omkredse hele Bægerranden og saaledes danne en Svømmekrans. 
Hos Floscularia pelagica bære, i Følge Rousselet (p. 444) 1 ), de 
5 Arme paa deres Spidser korte, stive Cilier, der strække sig ind¬ 
over Bægeret; uden for disse udvikles derimod en ydre Svømme¬ 
krans af tætstaaende fine, bøjelige Cilier. 
Floscularidernes Hjulorgan maa nærmest betragtes som en 
ejendommelig Udvikling af Hjulorganet hos Notommatiderne. Fra 
disse har der nemlig udskilt sig en mærkelig lille Familie: Micro - 
1 ) On Floscularia yelagica and Notes on several other Rotifers. Journal 
Royal Mier. Soc. 1893; 
