73 
talrige Gange har haft Lejlighed til at se. En Sammenligning med 
Munddelene hos Asplanchnopus vil ligeledes vise, at Opfattelsen af 
Reservekæberne som Mallei er berettiget. I Følge Western 
(p. 257) *), Wierzejski (p. 60) * 2 ), Stenroos (p. 116) 3 ) o. a. 
ere Munddelene hos denne Slægt malleo-ramate; Fig. 34 c er en Kopi 
af Westerns Afbildning. De paa Ydersiden af Rami siddende 
Ivitinstave hos Asplanchnerne ere umiskendelig identiske med Unci 
hos Asplanchnopus, hvoraf atter følger, at Reservekæberne hos 
Asplanchnerne blive identiske med Manubria hos Asplanchnopus. 
v. Daday, der mest har undersøgt disse Dannelser, men ikke 
kendt Munddelene hos Asplanchnopus (p. 75), betragter Kitinstavene 
som Mallei. Hvor svagt end hele M all e us-Parti et er ud¬ 
viklet hos Asplanchnerne, vil man ikke des mindre hos 
alle hidtil kendte Arter kunne paa vise saavel Manu¬ 
bria som Unci. Det vil heraf fremgaa, at der næppe er Grund 
til at udskille Asplancknernes Munddele som en egen Type; de ere 
forcipate Munddele med meget stærk Udvikling af Incuspartiet, 
særlig af dettes Rami, medens Mallei ere stærkt reducerede. 
Det vil allerede her være paa sin Plads at give en Frem¬ 
stilling af den forskellige Brug af de to ovenfor beskrevne Hoved¬ 
typer for Munddele. Betragter man det forcipate Tandsystem enten 
hos Asplanchna eller Diglena og sammenligner det med det malleate 
hos Brachionerne, bliver det klart, at disse to Tandsystemer 
maa have vidt forskellige Opgaver. Det vilde ligge nær at opfatte 
Dyr med forcipate Munddele som Rovdyr og Dyr med malleate som 
Planteædere. I første Tilfælde er det fortrinsvis de spidse Unci 
og de paa Indersiden savtakkede Rami, der lede Tanken hen paa 
0 
Rovdyrtypen, hvorimod det i sidste Tilfælde er de brede, flade Unci 
med de høje Køle, der stadig gnide frem og tilbage mod hverandre, 
som særlig synes skikkede til at sønderdele Planteføde. Hertil 
J ) Notes on Rotifers. Journ. Quekett Mier. Club. Vol. 4. Ser. 2. 1891. 
2 ) Rotatoria Galizyi. Abhandl. d. Akademie d. Wiss. Krakau 1892. 
3 ) Das Thierleben im Nurmijarvi-see. Acta soc. pro fauna et flora fenuica. 
T. 17. 1898. 
