86 
tiken, saa at endog enkelte Systematikere udelukkende have 
grundet de store Hovedafdelinger i deres Systemer paa Fodens 
Bygning. Idet vi i det følgende skulle skildre de forskellige Fod¬ 
former og deres Brug, skulle vi derpaa nærmere gøre Rede for, 
hvorvidt dette er berettiget. 
Hos alle Notommatider(Tab.II Fig. 40), ganske særlig de kry¬ 
bende Former med en ventralstillet Fimreskive, er Foden aldeles ikke 
afsat fra det øvrige Legeme, men gaar uden Afbrydelse over i dette. 
Den ender med to korte, brede Tæer, nær ved hvis Spids to 
Klæbekirtler aabne sig. Disse, der ere pæreformede, strække 
sig i Alm. gennem de to sidste Segmenter. Ved Grunden af 
Tæerne hæfte to Muskler sig, der med den modsatte Ende ere fæstede 
til Krop væggen. Denne meget enkle Fodform er vel et Fasthæft- 
ningsredskab, der kitter Dyret fast til Underlaget, men er tillige 
et Bevægelsesorgan, ved Hjælp af hvilket Hjuldyret kan krybe hen 
ad Algetraadene. Dette gælder særlig Proales og nærstaaende 
Slægter. Disse bøje Fodens Spidser ind under Kroppen, fæste dem 
til Underlaget og strække derpaa hele Legemet paa Maalervis 
fremefter; vel kunne disse Dyr ogsaa bevæge sig ved Hjælp af 
Fimreskivens Fimrehaar, men Foden synes dog hos disse Former 
at være det vigtigste Bevægelsesorgan. Ud fra denne Fodform har 
Rotiferernes øvrige, meget forskelligt udseende Fodformer udviklet 
sig. Vi kunne udsondre disse i tre Typer: S tyre fod en, Maaler- 
foden og de fastsiddende Hjuldyrs Fod. 
1ste Type. Styrefoden: Det kau opstilles som en almin¬ 
delig Regel, at Foden kun i ringe Grad er afsat fra det øvrige 
Legeme hos alle de Former, hvor Hjulorganet enten er en ventral¬ 
stillet Fimreskive, eller hvor Hjulskivens Fimrebeklædning er bleven 
rigeligt bibeholdt, altsaa hos alle saadanne Former, der gennem- 
gaaende ere slette Svømmere eller krybende Organismer; foruden 
med Notommatiderne er dette saaledes Tilfældet med Hydatina, 
Rhinoi^s, de fleste Synchæter, Microcodides o. a. Hos de Hjuldyr 
derimod, hvis Hjulorgan er noget mere terminalstillet ( Salpinadæ , 
Cathypna), og hvor Svømmeevnen er noget stærkere udviklet, bliver 
