95 
Underlaget, eller den er kløftet eller skaalformet udhulet. Under¬ 
tiden er Fodens yderste Spids ikke i direkte Forbindelse med 
Yderlaget, men hviler paa en kortere eller længere Kitintraad, der 
i sin yderste Spids er skiveformet udbredt. Denne Kitintraad er i 
Følge Jo li et 1 ) hos en enkelt Melicerta- Art indkrængelig i Foden, 
der, naar Dyret trækker sig tilbage, glider ned over den. Gennem 
Foden strækker sig et forskelligt Antal lange, tværstribede Muskler 
(6 hos Stephanoceros , 4 hos de fleste Floscularier; hos M e 1 i c e r - 
terne angives i Almindelighed kun to, hvilket ogsaa stemmer med 
mine egne Iagttagelser). Disse Muskler fæste sig med deres nederste 
Ende i Fodens Spids, med deres øverste paa Kropvæggens Sider 
omtrent i Højde med Maven; ofte spalte de sig og fortsætte sig 
med deres Grene lige op til Hjulorganet. Foden mangler hvert 
Spor af Leddeling, men er beklædt med et Ringmuskellag, der 
' frembringer et meget stort Antal tæt ved hverandre liggende Sam¬ 
mensnøringer. Naar Længdemusklerne kontraheres, trækkes Dyret 
ned, hvilket altid sker momentant og med en mærkelig Kraft. 
Naar de atter slappes, skyder Dyret sig langsomt ud af Røret, 
men staar ofte med Længdemusklerne i halv Kontraktionstilstand i 
Rørets Munding, inden det vover sig videre. 
Til de ellers hos Hjuldyrene optrædende Klæbekirtler findes 
hos de udvoxne Dyr enten kun svage Spor, eller de kunne slet 
ikke paavises, da de, efter at Dyret har sat sig fast, mere og 
mere reduceres. Undersøger man derimod Foden paa de ganske 
unge Dyr, medens de endnu ere fritsvømmende eller i alt Fald 
endnu ikke have valgt sig et blivende Opholdssted, finder man en 
betydelig kortere Fod med meget rigelig Hypoderm; den nederste 
Trediedel er opfyldt af de store Klæbekirtler; Geléen fra disse 
flyder ud, saasnart Dyret fæster sin Fod til en Genstand, og danner 
en lille ophøjet Rand om Fodens Spids. Naar Dyret har valgt sit 
endelige Opholdssted og for stedse har kittet sig fast, synes ogsaa 
Klæbekirtlernes Funktion at ophøre. En Mærkelighed ved de unge 
1 ) 1. c. Se Side 24. 
