210 
paa Steder i Aaerne, hvor der er svag Strøm og løs Bund, træffes 
hyppigt Side om Side: Bythinia tentaculata, Limnæa stagnalis, L. 
ovata, Planorbis corneus (i den sjællandske Øgruppe), PI. umbili- 
catus, PI. contortus, PI. vortex, PI. nitidus eller PI. fontanus, 
Sphærium corneum. Sammen med disse forekomme ikke sjeldent: 
Valvata cristata, Limnæa palustris, Planorbis albus, PI. nautileus, 
Ancylus lacustris, Physa fontinalis, Pisidium henslowianum, P. 
fontinale, P. obtusale. Et større eller mindre Antal af disse Arter, 
hvor Limnæa stagnalis eller L. ovata, Planorbis corneus, umbilicatus 
eller contortus ere til Stede i overvejende Mængde, er det alminde¬ 
ligste Mol lusk-Samfund* paa de nævnte Steder. Paa større Dybder 
i Søerne, hvor Bundvegetationen kun bestaar af Mikrofyter, op¬ 
træder der en hel anden Formrække. Her er det vore store 
Muslinger: Unio og Anodonta, der give Faunaen sit Præg. 
I vore Mergelgrave forekomme overordentlig hyppigt. Limnæa 
stagnalis og Sphærium corneum sammen og dominere ganske Faunaen. 
L. ovata træffes i ganske smaa Vandsteder ikke ofte sammen med 
L. stagnalis, men synes at være almindelig, hvor denne mangler, 
ligesom Sphærium corneum ofte erstattes af Sph. lacustre. — Et 
Mollusk-Samfund, som herhjemme er temmelig sjeldent, men relativt 
* 
konstant, er følgende: Limnæa glabra, Planorbis spirorbis, PI. 
nitidus, Pisidium obtusale. Dette træffes i Sumpe, eller mindre 
Vandsteder, som hyppigt ere tørlagte en Del af Aaret. Foruden 
de nævnte Arter kan der tillige forekomme Former som Physa 
hypnorum og Pisidium fontinale. Vistnok overalt, hvor Limnæa 
glabra er funden, har den levet sammen med flere af disse Arter. 
I større Aaer paa Strækninger, hvor der er stærkt rindende 
Vand og delvis Stenbund, ere Neritina fluviatilis og Ancylus fluvia- 
tilis hyppigst de herskende Former. I mindre Antal træffes her 
gerne Bythinia tentaculata eller B. leachi og af og til ogsaa Former 
som Limnæa ovata, L. auricularia, Planorbis corneus, PI. albus etc. 
Denne Fauna svarer omtrent til den, der træffes i de større Søer 
ind imod Bredden, hvor der er Stenbund og Bølgeslag. Dog lever 
