I 
265 
Jordbundsforholdene. Her paa Stationen bestaar Jorden 
af et ca. IV 2 —-2 Fod tykt Madjordlag bestaaende af en Blanding 
af Muld og en mere eller mindre forvittret Lerskifer, med et 
Underlag af gult Ler. I tørt Vejr bliver Jorden meget haard, og 
slaar store, dybe Revner, men ellers lader den sig godt behandle 
med Gravegreb. Spaden kan derimod ikke med Fordel anvendes, 
da Jorden er for fast for den. 
Naar man nu af det følgende ser, hvor daarlig mange euro¬ 
pæiske Planter trives her paa Stationen, maa man ikke deraf lade 
sig forlede til den Slutning, at disse Planter slet ikke kunne dyrkes 
med Fordel i Troperne eller blot paa St. Croix; thi her findes 
f. Ex. paa Nordsidens lave Bjærge og mellemliggende, fugtige, kjø- 
lige Dale Steder, hvor Forholdene ere ganske anderledes og langt 
heldigere, f. Ex. med mere Regn; men maa erindre, at de gjorte 
Erfaringer kun gjælde for Planter dyrkede under de i det fore- 
gaaende nævnte, særlige Forhold. 
Af Planter, der have været dyrkede her, kunne nævnes følgende. 
Porre. Allium Porrurn L. Denne Plante viser strax et ejen¬ 
dommeligt Forhold. Frø, der saas her, saasnart det kan faas fra 
Danmark, ca. sidst i November el. først i December, spirer godt og 
Planterne- tage som Regel ogsaa godt fat ved den senere Henplant¬ 
ning paa Blivestedet, men udvikle sig meget langsomt. Udprik-' 
ling for Henplantningen paa Blivestedet har snarere vist sig skade¬ 
lig end gavnlig. I Danmark tager Porren kun en Sommer til 
sin Udvikling, men her tager den et Aar, idet den først efter 10 
—12 Maaneders Forløb begynder at naa en præsentabel Tykkelse. 
Kun undtagelsesvis naas dog en Tykkelse, svarende til en god 
Porres i Danmark, som Regel naa de her ikke mere end en god 
Tommelfingers Tykkelse og begynde da at visne i Bladspidserne. 
Den har aldrig blomstret her. Bliver den for gammel, tørrer den 
ind udvendig fra, bliver mindre og mindre Dag for Dag og dør 
tilsidst. Porre fra Rouen har vist sig som den bedste her. 
Allium Cepa L. Rødløg. Af Sorter hørende hertil er 
prøvet nogle spanske Løg, nemlig gule Littauiske og gule Madeira. 
