419 
givet en interessant Skildring af det Fiskeri, der fra Arilds Tid liar 
været drevet efter denne og andre Dybvands-Hajer fra portugisiske 
Havnestæder (Setubal f. Eks.). Heraf uddrages følgende Enkeltheder. 
Baadene, der føre en halv Snes Mands Besætning, ere 5 — 6 Meter 
lange og solidt byggede, saa at man om fornødent kan gaa langt 
fra Land og holde Søen i flere Dage. Til Fiskeriet benyttes en 
12 —1300 Meter lang Line, hvortil knyttes, den ene efter den 
anden, 20—40 andre Liner; hver af disse Liner er 30 Meter lang 
og bærer ligelig fordelt en Snes Tavsinger, hvortil de 14 Cm. 
lange, fortinnede Jærnkroge ere fæstede. Dette Redskab er saaledes 
ialt udstyret med 400—800 Kroge; det kaldes Espinheis formedelst 
en vis Lighed med en Fisks Rygrad og de derfra med lige Mellem¬ 
rum udgaaende lange Torntappe. Redskabet sænkes saa dybt, at 
Krogene, der ere agnede med friske Sardiner, hvile paa Bunden. 
Nedfiringen varer IV 2 Time, omtrent 2 Timer hænger Redskabet 
ude, og saa begynder‘Indhalingen med Haandkraft, idet Linen føres 
over en Tridse i Forstavnen. Dette Arbejde er overmaade besvær¬ 
ligt, og først efter 2 Timers Forløb komme Krogene til Syne; 
hænger der en Fisk paa, slaar Styrmanden en Jærnkrog i dens Gab 
og hiver den ombord. 21 Hajer og 8 Mora mediterranea (en 
Dybvands-Torsk) var Udbyttet af det Træk, som Vaillant over¬ 
værede. Det værdifuldeste Produkt synes at være Skindet, der 
af en enkelt Art kan bearbejdes til Chagrin, men ellers kun duer 
til Polering af Træsager. Af Leveren smeltes Lampeolie. Krop¬ 
pen befries for Skelettet, spiles ud, saltes og tørres og tjener 
Kystbefolkningen til Føde. Vaillant undrer sig ikke uden Grund 
over, at man af slige Produkter kan indvinde Udgifterne til den 
Bemanding og Udrustning, som et Fiskeri af den Art kræver. 
Det kan endnu tilføjes, at Centrophorus squamosus har faaet 
et særegent Navn af de portugisiske Fiskere, nemlig Arreganhada, 
hvilket sigter til Hudbeklædningens Ruhed. 
27 * 
